372 Th, Scheerer 



livad Hornblenden angaaer, saa viser den sîgf hyppîgen 

 i sin normale Tilstand, med sin sædvanli(]^e grönligsorte 

 Farve. Undertiden synes del ogsaa, at ücn repræsenteres 

 af liiin grönlige Talk og' af cl Mineral, der maaskee er 

 Bronzit» Jeg^ fandt dette sidstc imidlertid aldrig-, saaledcs 

 som Tilfældel ofte er med Hornblenden , udviklet til en 

 selvstændig^ ßjergart, men kun i Blanding* med en over- 

 veiende Mængde af alniindelig* Hornblende, Endvidere 

 oplræde for Hornblenden nogle andre lignende Minera- 

 lier, der mnligens ere Varieteter af Bronziten. 



Hoist variabel viser sig: ogsaa Syenit- Gneisens petro- 

 grapliiske Cbarakter deri, at de nævnle constitnerende Mi- 

 neralier optræde baade i forskjellig: relativ Mængde og i 

 forskjellig: Anordningsmaade. Ved i det Folgende al give 

 et Overblik over Syenit - Gneisens meesl iöinefaldende 

 Varieteter, synes det mig- liensigtsmæssigst at gjöreHoved- 

 Inddelingen efter Bestanddelenes Anordningsmaade, og Un- 

 derafdelingerne efter deres relative Mængde og oryklogno- 

 stiske BeskafFenlied. 



Paa de Sleder, hvor jeg iagttog Syenit- Gneisen, 

 frcmstiJlede den sig som: 



A. en amorph , læt Fcidspatbmasse iidcn nogensom- 

 lielst Parallel-Strnktur, optrædende især i folgende Varie- 

 teler: 



a) af reen kvid Farve. (Undertiden synes denne Masse 

 — et Slags Hvidstecnbildning — ilike fuldkommea 

 amorpli, men viser adspredte, lidt glindsende, ilivor- 

 vel knn megel smaae Kryslalkorn), 



b) af mere eller mindre grön Farve, som synes al hid- 

 röre lildeels 



a) fra fiint indblandet Hornblende, tildeels 

 ß) fra fîinl indblandet Talksubstants. 



