378 Th. Scheerer 



andre S(edcr sees Hornblenden împrcgneret med Ertsliorn 

 eller [»jenncnilruklet af Erlsslriber. 



Baade livad Hornbie^ide-Parlîernes Foreliomsfmaade 

 i de omjyivende Bjergarlerj o^ hvad JXiKljelerlseiis Optræ- 

 den i Hornblende Masserne angaaer, saa gjöre de begge 

 paa lagtlagcren el Indlryl;, soni, idetniindsle bos mig, 

 frenibalder Ideen om en cbcmîsk Udsklînings - Proees. 

 Hornblenden og NibKelertserne fulgtes begge ad ved en 

 saadan, og i den ndsl.ilte Blanding af begge Masser an- 

 ordnede Ertsen sig, tildcels som Tilfældet raadede, (ildeels 

 som andre Kræfler vilde det, bvoriblandt især den, dcp 

 frembragte Sbiiit-Strubfuren, synes at have været virksom. 

 Paa et Par Sleder, hvor Hornblendemassen danner sharpe 

 Grændser med en tilstödende lys Feldsleen-Bjergart, syn- 

 tes det mig lydeligf, al Ertsgehallen tildeels Lavde anbobet 

 sig' paa Grændsen, 



Det er to Siags Nikkelerfser, som forekomme her. 

 Jern-IXihKcIkisens mineralogiâfce Charahleer har jeg allerede 

 for beskrevet 1 dette Tidssbrifts 4de Bds. Iste Hefte 5 

 jeg vil ber blot gjenlage, at detle Mineral indebolder om- 

 trent 20 Procent Nikkel. Den anden Erts er en uikkel- 

 holdig Magnetkiis, som i Gjennemsnidl neppe Inrde bolde 

 mere end 2 Procent INibkcl. D<*ggc Ertser forekomme 

 ofte blandede med hverandre, og ere undertiden ledsagede 

 af lidt indsprengt Kobberkiis. jXæsten med fuldkommen 

 Sikkorbed ban man anläge, at der, hvor Ertsmassen frem- 

 sliller sig i de meesl concenlrerede, undcrilden stokfor- 

 migc Masser, pleier dens Nikkelgebalt al være ringest. 

 Mogel ofle, ja vist i de allerfleste Tilfælde, iudcbolde 

 disse liLsyneladendc meget rige Masser ikke Andet end 

 hiin fallige Magnelkiis. Hvor Ertsen derimod gjcnnem- 

 sværmer Hornblenden som el fiint INetverk, pleie ogsaa 



