INilîlîcIerts-Sl^juerpene i Espedalen. 381 



som rorstürstcdclen kcstaac af forvîïrct niklu'Ilioldip; Magp- 

 nrlklis, freiiigaacr del, at dciinc Erts ogsaa mod Dybet 

 maa have været forliaaiidi'ii i aiü^clig^ Mæiig-dc» Erlsleie- 

 stedcriies gcoçiiostiske Forholde sees ellers ved disse Gru- 

 ber lan(jt mindre lydeligen, end ved de fleste af de övrijje 

 Anviisningcr, idet dcels Halde-, decU andre löse Masser 

 bedækkc den nærmeste Klippegrund, og' idet tilligge i selve 

 Griiberuinmene, saavidt det deri staaendc Vand (iliader 

 en ündcrsögelse, den för briig-te Fyrsælning^ saaledes bar 

 indvirkct paa Ertsen og* Sidestenen, at næstcn Alt er ble- 

 vet ulijendeligt. 



Saa meget lader sig^ imidlertid crbjende, at Ertspar« 

 tierne ogsaa ber danne i Retningen af Skiktströg^ct lang» 

 trukne slok- eller baandformig^e Masser '). 



Af den g^ivne Beskrivelse over Nikkelortserncs Fore- 

 komst i denne Egn fremgpaaer det efter min Formening-, 

 at 3Ialmen ber 6ndes i en Mængde, som forsaavidt giver 

 tlaab om at Anlæg^g^ct, af en Grubedrift vil kunne lönnc sig^» 



2. Malmens metallurgiske ündersögelse. 



Da den cbemiske Analyse allerede för bavdc viist mig^, 

 at der i Malmanviisningernc ved Espedals- Våndet lindes 

 2 Slagas iXikkelertscr, bvoraf den ene, Jern-Nikkelkisen, 

 indebolder omtrent 20, og- den anden, nikbelholdig' Ulag^- 

 netkiis, circa 2 Procent metallisk Nikkel, saa blev ved den 

 metallurgiske Undersögelsc al afg-jöre: 



*) Om disse Grubers nærmere Beskaffenlied findcs af Bergmester 

 Ström en Beretning indfört i Budstikkens 3die Aargang IVo» 

 97-^100. 



IV. 4 Aa2 



