384 Th. Scheercr 



liar opilört, ogf Solutionens Farve, der under denne Pro- 

 cedur fra g^uulag-tig- forandrede si(j* til rödbriiun, er bleven 

 jjrönlig* eller, ifald kun lidt Nikkel (og- heller ikke mere 

 Kobber) sknide være forbaanden, næslen ftildkommen 

 hvid. Delte kan d<>(> nalnrlÎMviis först îajjltapes, naar del 

 iidskilte Jernoxydbydrat bar afsat sijip nop^ef, Oj*- paa denne 

 Maade gjör ßedönimelsen af Oplösniugens Farve mulig, 

 Medens denne Dundfældning foreta{;es, maa Solutionen 

 ibbe være opvarmet over den almindelige Temperalur5 i 

 modsat Fald vilde ogsaa en Dî'el af Nikkeloxydulet bund- 

 fældes. I en saadan Temperalur bör Oplösiiingen ogsaa 

 Loldes i omtrent nogle Timer efter skeet Butidfældning, 

 efter hvilken Tid man först skrider til Filtreringen. Det 

 meer eller mindre grönlige Fluidum, som herved erboldes, 

 indeholder den hele Mængde Nikkel oplöst, der var for- 

 haanden i Sligen, men desforuden endnu især Kobberoxyd 

 (forsaa^idt nemlig Malmen var kobberbiislioldig), samt 

 TaIl;jord, Kalkjord, Manganoxydul og Kiseljord, Igjennem 

 denne Opiösning, som först gjöres snur ved noget tilsat 

 Sallsyre, ledes en Ström af Svovlvandstofgas for at bund- 

 fældc Kobberet. Er Svovlkobberet frafilfrerl, saa gjör 

 man bedst i ved Inddampning at bringe Solutionen til et 

 mindre Volum, hvorefter man tilsætter kaustisk* Kali og i 

 en Sölvskaal opbedcr Blandingen til Koghede. Det her- 

 ved dannede Bundfald, som indebolder alt Nikkeloxydulet, 

 og desuden Talkjord, lidt Kalkjord og Manganoxydul, 

 filtreres, udvaskes, torres og veies efter Glödningen, 

 hvorefter man igjen opiöser det i Saltsyre og derpaa 

 tilföier Ammoniak i Overmaal, hvor> ed intet Btindfald bör 

 dannes. I modsat Fald opiöses Bundfaldet (uden at man 

 filtrerer det) igjen ved Saltsyre, og det vil nu ikke mere 

 vise sigj idet man atter tilsætter Ammoniak. Nu först er 



