406 Th. Scheerer 



Qvarlsaare med îndsprengt KoLberlîiîs. 1 det nordlîg^e 

 Gesenk secs denue Qvarlsaare endnii med eu Ulæg^liglied 

 af 1 — 2 Fod og' en meget sparsom Ertsgehalt» ForudcQ 

 Kobbcrkiis oplræder Kalkspatli og lidt Jernglands. I det 

 sydlige Gesenk detimod var intet Qvartsleie at see, men 

 Bjergarlen er hist og lier gjenncmlrukljct af smaae Kob- 

 Lerkiis-Snore. 



2, Tbu litens Find est ed ved Gaarden Kleppan, 

 Soiilands Præstegjeld, i Tellemarken. I en bornblenderig 

 Gneis, der sommesteds gaaer ganske over til en krystal- 

 linisk Hornblende-Djergarl, med deels nlydelig, deels 

 foranderlig Skihtstrnklur, optræder en Mængde slörre og 

 mindre Aarer og Nyrer af Qvarts. I disse regellöst for- 

 deelte Qvarlsparlier findes bist og ber Tbullt, Cyprin, 

 gnulaglig-bvid Granat, violblaa Flusspatb og nkrystal- 

 linisk Pistazit. Gode Stuffer af disse Mineralier, især af 

 Tbulit og Granat, vare ber ikke mere at finde 5 dog skulde 

 man kanskee ved et slörre Mineer-Arbeide kunne træffc 

 nye Anbrud. Ikke langt fra Tbulitens Findested ligger 

 et lidet Kobberskjærp, som för skal bave været drevet af 

 Professor Olafsen (?) i Christiania. Her sees Qvarts- 

 partier af samme Beskaffenhed som de ovennævnle, i 

 hvilke spraglet Kobbererts oplræder i smaae Drummer. 



3. Rodkicv-Skjærpene i Gaarden Nordre Tvcdl's 

 Udmark, Hvidesöe Præslegjeld, i Tellemarken. Disse og 

 de to folgende Skjærp eies af Thormod Knudsen Bor- 

 gejordet. Bjergart: Hornblendeskifer med et Strög i 

 bor. 2 og et Fald af omtrent 45^ og mindre mod Vest. 

 Skjærpene, Ire i Tallet, ligge efter hinanden i Bjergar- 

 tens Slröglinie. Mcllem det störste, nordligste Skjærp og 

 det næslfolgcnde er omtrent en Afsland af 200 — 300 Alen ^ 

 det andet og det tredic Skjærp ligge kun faae Skridt fra 



