408 Tb. Scheerer 



Alen, findes ubetydelige Spor af sprag^let Kobberrrts og; 

 Kobberg^lands, ledsagede af lidt Glimmer og" Hornblende. 

 Ikke langt fra dette SJjjærp optræder et Magnetjernbaand 

 med Pistazil, Granat ogf Qvarts , af üdsoende meget ligt 

 flere af de arendalske Magnetjcrnleier. Baandet synes 

 imidlertid kun at bave en ubetydelig Længde» 



7. Fossem-Skjærp. Dette og det forrige Skjærp 

 eies af nogle Bönder i Holdens Præstegjeld. 1 en Horn- 

 blende-Bjergart med utydelig Skiktning (strygende omtrent 

 i bor. 11.^) og varierende Fald antræffes ber en 2 — 3 

 Tommer mægtig Qvartsaare, strygende i hor« 7^ og 

 vertikal, hvilken efter en Længde af benimod 20 Alen, 

 udkiler sig mod Vest» Den forer spraglet Kobbererts 

 ledsaget af Cblorit. Qvartsen findes tildeels krystalli- 

 seret» Det kunde iagltages, at Aarens Mægtigbed aftagcr 

 mod Dybct. En mindre Qvartsaare af lignende Beskaf- 

 fenhcd, men fattigere paa Kobbererts end den förste, 

 sees nogle Lagier mod Nord fra den förste» 



8. FJegslvedt-Skjærpeae. Foruden 4 — 5 syd- 

 ostlig fra Gaarden Flegstvedt i Laurdals Præstegjeld, 

 nordenfor Bandais- Yandet liggende, mere eller mindre 

 ubetydelige Anviisninger, findes et betydeligere Skjærp | 

 Miil fra Gaarden, tæt ved et Sted kaldet Fjeldmyreo. 

 Her optræder en deels leieformig deels mere gangförmig 

 Qvartsmasse af indtil 10 Tommers Mægtighed, der er 

 opskjærpet i benimod 12 Laglers Længde. Den forer 

 mere eller mindre rigt indsprengt spraglet Kobbererts 

 med lidt Kobberglands og Kalkspalb. Paa flere Steder 

 fortrænges Qvartsen aldeles af Kobberertscn, saa at Lei- 

 estedet ber i sin bele Brede bestaaer af reen Malm. 

 Leiets Slrögretning er omtrent i bor. 6 med el steilt 

 nordligt Fald» Paa et Par Steder udkiler det sig, men 



