418 Th. Scheerer 



niœg^lig'e faldbaandajjtîg-e Slilkter, der indcholde Svovl- 

 liiis ogf Jidt Kobbcrkiis, beg-ge indsprengt. Baandcne 

 kunnc i Dagen forfölges î nogle Lagters Længde, 



18. Gad o Unit- o jj or th il a gt Ijje Mineraliers 

 Forekomst i Sæters dalen. Paa flere af de Sleder i 

 Sætersdalen, hvor gang- eller aareformige Partier af Gra- 

 nit opiræde i Gneisen, findcs i den forstnævnte Bjergart 

 smaae Korn af et beegsort, paa Bruddet glasg-b'ndsende 

 Mineral indvoxede. 1 Særdeleshed mellcm Löbdal og 

 Gnldsfnedsmocn, i Fancklevcn ogf dens Omegn, saae jeg 

 et saadant Mineral temmelig byppigt. Granifpartiemc, der 

 lier i overordentlig Mængde gjennemsfcjære Gneisen, be- 

 slaae af hvid og kjödröd Feldspath, lysfarvet Qvarts 

 og sorlagtig eller mörhegrön Glimmer. Hist og her 

 danne Qvarts og Feldspatb en udmerhet Skriffgranit. 

 Foriiden hiint sorte Mineral fandt jeg indvoxel i denne 

 Granit: Magnetjernsteen (meget byppigl), Jernglands, Mag- 

 netkiis^ Kobberkiis, krystalliseret Spben og Apatity paa 

 et Sted ogsaa et Par smaae Krystalbrudstykker af et [Mi- 

 neral, der ligner Polymignit og Polykras. Ogsaa i disse 

 Granitpartier viste Qvartsen og Feldspalben, ligesaa tyde- 

 llgt som i Grauitgangcne paa Hitteröcn og i Arendals 

 Omegn, hiia merfcværdige straalet-stjerneformige Struktur 

 nærmest omkring de större indvoxede Korn af det gado- 

 liiiit- eller orlhilagiige Mineral, hvilken af mig tidligere 

 er beskrevet» 



B, Fald« og Slrög Observationer, ledsagede af Bcmerlininger 

 over nogle Bjcrgarters pctrograpbiske Bcskaffenlied, 



At disse Observationer ikke ere blevne anstilledc i 

 saadant Antal, som jeg ved Tillræilclsen af denne Reise 



