420 Th. Scheerer 



ampinholîiîske Gncis întetstecis opfrædendc med en î 

 större Udstrœlînîng: lydeligen fortsal rejjelmæssig: Skikt- 

 ning*. 



Hjerdals-Elvcn styrter sig", i Nærheden af Hjerdals 

 Kirke, over en mörkfarvet, sandsynlig-viis amphibolilisk 

 Bjcrg^art, der omtrent stryger i Iior. 6 og falder steilt mod 

 S» f samme Kirkes nærmere Omegn sees flere Klippe- 

 forliöininger, bestaaende af reen hvid Qvartsif» 



Mcllem Hjerdal og^ Sundbye i Fladdal , qvartsitagtig^ 

 Gneis eller maaskee rettere sagt g^neisagtig* Qvartsit. 

 Ogsaa her synes, saavidl Dalbundens temmelige bedækkede 

 Terrain lader bedömme det, ingen tydelige Skiktnings at 

 optræde herskende. 



Mellem Snndbye og- Sillejord, Qvartsit ikke sjelden 

 med mere eller mindre smale amphibolitiske Indleining-er, 

 sir. i hor. 5^, 6, 5i, 5| , d. e. 4i r. e. M. med et steilt 

 indtil lodret Fald mod S. 



Ved Sillejords Kirke, Qvartsit str. i hor. 6 d. e. 4f 

 r., med vertikal Indskydningp. Enkelte Skikter af denne 

 Qvartsit inucholde Hiuskjæliet Glimmer, hvorved en qvarts- 

 rig- Glimmerskifer dannes. 



Mellem Sillejords Kirke ogf Grændsen af Hvidesöe 

 Præstegjcid optræder fordetmeste uskiktct Qvartsit. Saa- 

 snarl man har passert denne Grændse, sees skiktet Qvartsit 

 med Glimmerskiferlag", str. i hor. 41, d. e. 3J r., ogp med 

 steilt nordligt Fald. Hist og' lier liar denne Bjergart 

 næsten allerede Udscendel af et Pseudo - Conglomérat. 

 Dot steile Fald aftager mere ogf mere, indtil man igjen 

 moder uskiktct Qvartsit. 



Tæt ved en Broe (i Nærheden af et lidet Kjærn), 

 neppe J Miil för man kommer til Brunkebergs Kirke, 

 sees næsten horizontalt skiktet Amphibolit. Ikke lang-t 



