Om nogle Punkter i den element. Arithmetik. 15 



stemmer derimod ikke med den Erkjendelse, at en positiv 

 og en negativ Størrelse kan have samme Talværdi. Thi 

 Talværdi maa vel være det samme som Tal, det være nu 

 det saakaldte hele, brudne eller blandede Tal. Det stem- 

 mer heller ikke med den oprindelige Opfatning af Positivt 

 og Negativt, at man kaldcr (+ a) og ( — a) modsatte 

 Størrelser, hvilket forudsætter, at de begge ere objektive. 

 Til en Modsætning, der er et Slags Tvilhugbegreb, hører 

 nemlig to Ting, som ere eller idetmindste tænkes som 

 værende til. Der er saaledes liden Konsekvents baade i 

 Tanke og Tale, naar det gjælder den oprindelige Opfatnings- 

 maade af Positivt og Negativt. 



Følger man derimod den anden Anskuelsesmaade, 

 som gjør den positive og negative Størrelse til indbyrdes 

 fiendtlige Magter, der ere jævnbyrdige med Hensyn til 

 Objektivitet, og søger deres Karakteer i deres Strid, saa 

 bHve Tallene hverken positive eller negative. Det samme 

 bhver Tilfældet med enhver Størrelse, hvortil man ikke 

 kan tænke sig nogen umiddelbar Modpart. Som Exempler 

 paa saadanne Størrelser, som man maaskee kan kalde 

 absolute, kan nævnes: en Længdeudstrækning, med Hen- 

 syn til hvilken man sætter Udgangspunkt og Retning ud 

 af Betragtning, et Areal, et Piumfang, et Tidsrum saasom 

 et Aarhundrede, naar man lader Udgangspunktet, samt 

 Spørgsmaalet, om Aarene skulle tælles frem eller tilbage, 

 uafgjort, et Pengebeløb, naar det ikke sættes i Ptelation 

 til Noget som Aktiva eller Passiva, som Tab eller Vinding. 

 At en absolut Størrelse kan tænkes ikke Idot samtidig 

 med positive og negative Størrelser uden at have noget 

 med dem at skaffe, men ogsaa i Forbindelse med dem, 

 fremgaar af følgende Exempel: En Luftballon gik nd fra 

 et høit Sted, steg først 1000 Fod, drev derpaa for Luft- 



