12 S. A. Sexe. 



snart positiv, snart negativ. I det andet Tilfælde kan den 

 ene Størrelse aldrig være mindre end den anden, og Diffe- 

 rentsen er i Grunden hverken positiv eller negativ. Under- 

 lægger man f. Ex. a i Udtrykket (a — b) Begrebet Aktiva, 

 og b Passiva, saa kan a være baade større, lig og mindre 

 end b. Men lader man a i samme Udtryk betegne et 

 Antal Mennesker, som levede til en vis Tid og Sted, og 

 b det af dem ved et senere Tidspunkt døde Antal, saa 

 kan a aldrig være mindre end b. Thi der kan ikke dø 

 flere, end der har levet. Modsætningen er i sidste Tilfælde 

 kun halv, da der aldrig kan være Tale om at subtrahere 

 a fra b. Det er en saadan Modsætning, de oprindelige 

 Begreber om Positivt og Negativt forudsætte. 



Det er i det Foregaaende bemærket, at det er lige- 

 gyldigt, hvilken af to umiddelbar modsatte Størrelser man 

 kalder positiv og hvilken negativ. Men hvorvel der neppe 

 gives nogen objektiv Grund, som gjør sig gjældende ved 

 Tilkjendelsen af disse Prædikater, saa gives der en sub- 

 jektiv, som man vanskelig kan frigjøre sig for, den nem- 

 lig, at man fra først af forledes og vænnes til at tage en 

 positiv Størrelse og en objektiv do. for et og det samme. 

 Naar man saaledes faar Øie paa den ene af to umiddel- 

 bar modsatte Størrelser, kalder man den udenvidere posi- 

 tiv, skjønt man endnu ikke har seet noget til dens Mod- 

 part, eller engang tænkt paa, at der gives en saadan. 

 Kaar saa denne træder til, har den Første allerede faaet 

 sit Prædikat, og det falder da ligesom af sig selv, at den 

 Sidste skal hede negativ, skjønt det ofte først er ved den 

 Sidstes Tilkomst at Modsætningsbegrebet i disse Størrelser 

 kommer tilsyne. Man kalder saaledes den af to umiddel- 

 bar modsatte Størrelser positiv, som man først faar Øie 

 paa, eller først lærer at kjende, Potentsudtrykket for 



