10 s. A. Sexe. 



ud som af hmanclen uafliængige Begreber, og saaledes at 

 deres Strid viste sig som en Selvfølge, i Tilfælde de ko- 

 existerede. Men naar man prøver paa saadant Noget, seer 

 man sig neppe i Stand til at levere Andet end tomme 

 Fraser. I det enkelte Tilfælde kan man vistnok skjelne 

 mellem livad man kakler positivt og livad man kalder 

 negativt. Saaledes kan man skjelne mellem Aktiva og 

 Passiva i et Bo, mellem et Punkts Bevægelse frem og dets 

 Bevægelse tilbage, mellem tvende paa et Punkt i modsat 

 Betning virkende Kræfter o. s. v. Man kan ogsaa sige, 

 skjønt ikke til synderlig Løsning af Knuden, at Positivi- 

 teten og Negativiteten hos Aktiva og Passiva, samt disses 

 indbyrdes Strid ligger i liver af disse Størrelsers eien- 

 dommelige Begreb, at et Punkts Bevægelse frem er posi- 

 tiv, fordi den gaar fremad, at Bevægelsen tilbage er nega- 

 tiv, fordi den gaar tilbage, og at de geraade i Strid, fordi 

 den ene gaar frem og den anden tilbage, fremdeles at den 

 ene Kraft er positiv, fordi den virker paa et Punkt i en 

 vis Retning, og den anden negativ, fordi den virker i 

 modsat Retning, og at de komme i Strid, fordi de virke 

 i modsatte Retninger. Men naar man skal søge et al- 

 mindeligt Kriterium paa Positivt og Negativt, saa bort- 

 falder ethvert Holdepunkt, undtagen dette ene, at de ligge 

 i Strid eller danne en Modsætning til hinanden. Alt vel 

 bese et og overveiet, kan man ikke tænke sig en positiv 

 Størrelse klart og fuldstændigt uden under Belysning af 

 en negativ og omvendt. Man har kun et eensidigt og 

 uudviklet Begreb om et Opad, Fremad og til Høire, naar 

 man ikke seer det belyst af et Nedad, Tilbage og til 

 Venstre. Det gjælder her, om nogensinde: Opposita 

 juxta sese posita magis illucscunt. Man kan skrive et + a 

 og kalde det positivt, men man tænke r det kun som 



