Om iiogle Punkter i den element. Arithmetik. 9 



3000, men ophæve med det samme 2000 af disse, saa at 

 der kun bliver 1000 Spd. Aktiva tilbage. Er der endelig 

 2000 Spd. Aktiva og 3000 Spd. Passiva, saa tilintetgjøres 

 de 2000 Aktiva af 3000 Passiva, men af disse tilintet- 

 gjøres ogsaa 2000, saa at kun bliver igjen 1000 Spd. 

 Passiva. 



Naar man altsaa idet man betegner den positive 

 Størrelse med + og den negative med — , siger, at + be- 

 tyder Addition og — Subtraktion, saa er dette deels 

 sandt, deels usandt, medens den hele Sandhed er, at af 

 en foreliggende positiv og negativ Størrelse subtraheres 

 den Mindste fra den Største, hvorved der udkommer en 

 Kest af samme Slag som den Største, hvorimod det er 

 ligegyldigt, hvilken man gjør til Minuend og hvilken til 

 Subtraktor, naar de ere ligestore. 



Naar man betragter Positivt og Negativt som jævn- 

 byrdige med Hensyn til Objektivitet og som lige aktive 

 imod hinanden, saa synes der ikke at være nogen Grund, 

 hvorfor man fortrinsviis skulde tillægge den ene Part 

 Positivitet og den anden Negativitet; meget mere synes man 

 i denne Henseende at maatte have frit Valg. 



Man kan spørge om den Strid, som finder Sted mellem 

 den positive og negative Størrelse, er en Følge af den 

 Enes Positivitet og den Andens Negativitet, eller om ikke 

 snarere Positivitet og Negativitet ere Begreber, der først 

 opkomme, idet man seer Størr eiserne liggende i Strid med 

 hinanden. Kan man sige om en Størrelse at den er posi- 

 tiv og vikle være det, om ingen anden Størrelse var til? 

 Og kan man sige: denne Størrelse er negativ og vilde 

 være negativ, om den var den eneste existerende Størrelse? 

 Hvis saa var Tilfældet, maatte man kunne definere Posi- 

 tivt for sig og Negativt for sig, saa at de traadte klart 



