Om iiogle Punkter i eleu elemeut. Aritlinietik. 7 



sitiv Størrelse simpelthen falde sammen med en objektiv 

 Størrelse, og en negativ Størrelse være et Udtrvk eller 

 Repræsentant for livad man i den Første negerer eller 

 nægter Objektivitet og saaledes tilbagekalder, hvilket med- 

 fører en Subtraktion af den Negative fra den Positive, 

 hvorfor man ogsaa karakteriserer den negative simpelthen 

 som en Størrelse, der skal subtraheres. 



Denne Ojifatningsmaade af Positivt og Negativt er 

 rimeligviis den oprindelige, finder idetmindste Medhold i 

 Ordenes Etymologi, Positivt af ponere, Negativt afnegare. 

 Ifølge denne'Opfatningsmaade kan en positiv Størrelse være, 

 uden at der existerer nogen Negativ. Thi man kan jo 

 ponere, uden at der reises nogen Indsigelse derimod. En 

 negativ Størrelse kan derimod efter samme Opfatning ikke 

 tænkes uden en positiv. Thi at negere, hvor Intet er 

 poneret, hvor Intet er at negere, er en Urimelighed. 



Paa dette Standpunkt omfatter man den positive 

 Størrelse med en Sort Partiskhed eller Forkjærlighed, gjør 

 den til det egenthg Værende, til Hovedsag, medens man 

 tænker sig den negative Størrelse som et Accidents, for 

 hvis Skyld man dog i større eller mindre Mon maa modi- 

 ficere Hovedsagen. Bemeldte Opfatningsmaade er logisk 

 holdbar, saalænge den positive Størrelse ikke er mindre 

 end den negative. 



Men nu fremstiller sig en objektiv Størrelse, 20, der- 

 paa fremtræder en anden Størrelse, 30, for hvis Skyld jeg 

 maa negere de 20 og 10 til, hvis de vare der. tivad jeg 

 tænkte og hvad jeg skulde, udtrykker jeg ved (20 — 30). 

 De 20 kakler jeg positive, de 30 negative. Men at negere 

 eller nægte Tilværelsen af Mere, end der er forudsat som 

 tilværende, er jo ligetil en Urimelighed, Ugesom at sub- 

 trahere et Større fra et Mindre. I Lærebøgern§ slipper 



