Zool.-Bot. Obs. fra Gudbrandsdalen og Dovre. 125 



rierede fra 4 — 6 ; det normale var 5. De fleste Kuld vare 

 allerede stærkt rugede, dog bemærkedes endnu intetsteds 

 Unger. Rederne vare byggede udelukkende af tørre Stråa. 

 Fuglene viste ingen synderlig Ængstelse for sine Reder, 

 saaledes som det er Tilfældet hos de fleste Arter inden 

 Sylviernes og Meisernes Familier, men viste sig ved denne 

 Leilighed snarere sky, i Sammenligning med deres Væsen 

 paa Lavlandet under Træktiderne. 



Af flere Grunde er Pommerantsfuglens (Charadrms 

 morinellus'^) Træk og Forekomst her i Landet mærkeligt. 

 Om Vaaren ankommer Trækket sydfra, og slaar i overor- 

 dentlig store Skarer ned paa Kyststrækningen i den syd- 

 vestlige Del af Landet, især i Trakten mellem Christian- 

 sand og Lillesand, samt er i hele Mai hyppig langs Kysten 

 op til Stavanger. Fra dette smale Belte udbrede Flok- 

 kene sig i Begyndeisen af Juni overalt paa vore Fjelde i 

 den sydhge Del af Landet, især paa Hallingdals-, Vaklers- 

 og Gudbrandsdalsfjeldene, samt almindeligt overalt i Lan- 

 dets nordligere Dele. Sommeren tilbringer den ovenfor 

 den egentlige Trægrændse, især paa de højtliggende, af 

 Carex- og EriopJioriim-ArteT bevoxede talrige Myrer og 

 Flyer i Nærheden af Snedriverne, og sees aldrig paa 

 denne Aarstid paa Lavlandet. Tilbagetoget sker hoved- 

 sagelig mere mod Øst, og Fuglen er da paa mange Steder 

 hyppig i Sverige; sjeldent gaar det samme Vej tilbage, 

 -men aldrig berører det i det sydhge Korge den mellemste 

 Del, saasom Egnen omkring Christianiafj orden, og er saa- 

 ledes ikke i et eneste Individ bleven observeret i Omegnen 

 af Christiania. Det var mig tidligere bekjendt, at denne 



*) Denne Fugls almindeHge, men hdet betegnende Navn. Paa 

 Landets Sydkyst kaldes den Rundfugl, paa Fjeldene i Regelen 

 Boldtite, begge Dele paa Grund af sin korte og tykke Form. 



