Zool.-Bot. Obs. fra Gudbrandsdalen og Dovre. 149 



trakten været paaagtede, og dens store Rigdomme ved tal- 

 rige Botanikeres Undersøgelser bragte til alraindelig Knnd- 

 skab. Som en naturlig Følge af Egnens høje Beliggenhed 

 kan Faunaen ikke have naaet en Udvikling i den samme 

 Grad, som Plantelivet, men er dog, som i flere Henseen- 

 der betinget af dette, rigt nok til at frend)yde en Ejen- 

 dommelighed og AfvexHng, der, sammenlignet med de øv- 

 rige Højfjelde i Norden, overgaar hvilkensomhelst Del af 

 disse. Derfor har Dovretraktens entomologiske Fauna al- 

 tid havt ivrige Dyrkere, og er omhyggeligen bleven un- 

 dersøgt af Prof. Esmark, Gons. Siebke og flere svenske 

 Naturforskere. Det højere Dyreliv har devimod stedse 

 kun forbigaaende eller i enkelte Træk været omtalt, og 

 først i et af de senere Aar ere fuldstændige Observationer 

 blevne bekjendte, idet Lector Hartman har meddelt en 

 Fortegnelse over: „foglar, antecknade på Dovrefjell Som- 

 rarne 1854 och 1857"*). Men da dels Lector Hartmans 

 Afhandhng hos os er mindre bekjendt, og dels flere af de 

 senere tilkomne Arter ikke turde savne Interesse, har 

 jeg anseet det for ikke overflødigt paa dette Sted at med- 

 dele en ny og suppleret Fortegnelse. 



Af flere Grunde ere de fleste ornithologiske Observa- 

 tioner paa Dovre gjorte i de Landevejen nærmest tilstø- 

 dende Dele af Fjeldet, fornemmelig i Nærheden af de 4 

 Fjeldstuer: Fokstuen, Hjerkin, Kongsvold og Drivstuen. 

 Dels ere disse de eneste beboede Steder, og som en Følge 

 deraf er Adgangen lettere, dels findes blot i disses Nær- 

 hed de træbevoxede Dele af Fjeldet, hvor de fleste af de 



*) I en Afliaiidling : „Strødda bidrag till Scan din aviens fogelfaiina" 

 Stockh. 1859. Heri omtales ialt 65 Arter, som alle, paa et Par 

 nær, ere Piesultatet af hans egne Observationer i Løbet af blot 

 2 Sommere. 



