Udsigt over Jerntilvirkningen. 173 



Stangjern (især fra Nordeuropa) til Fremstilling af et 

 udmerket Stangjern og Staal eller til hvilkensomhelst andet 

 Brug, hvortil eget Jern mindre duer. Paa mange Steder 

 var ogsaa Stenkullenes Beskaffenlied tilhinder for at faa 

 gode Koks, da Øvelsen og Kjenclskabet til dette Slags 

 Brændsel var liden, og mange kostbare Forsøg maatte 

 til, inden man kunde komme videre, saameget mere som 

 man paa Kontinentet, efter livad vi nylig bemerkede, 

 havde langt væsentligere Grunde til at søge Eujernets 

 Godhed bevaret. Endelig foraarsagede den ofte store 

 Afstand mellem ét Jernverks Gruber og de Stenkulleier, 

 der laa det nærmest, i Forbindelse med den Tids mindre 

 gode Kommunikationsmidier, at Omkostningerne ved Trans- 

 porten, enten det saa var af Malm eller Kul, bleve ufor- 

 holdsmæssig store; de bleve store nok selv under tilsyne- 

 ladende gunstigere Forholde. Masovne i det centrale 

 Frankrig, der ikke ligge meget fjernt fra rige Stenkullag, 

 maatte f. Ex. i Aarene 20 betale Saameget i Fragt for 

 sine Koks, at Produktionsomkostningerne for Rujernet 

 derved forøgedes med 60 — 80 fros. for 1,000 Kilogr., 

 medens nu forlængst Lokomotivet bringer Koksene frem 

 for en ringe Fragt. 



Det franske Verk Creusot blev vistnok anlagt 

 allerede 1782 i den udtrykkelige Hensigt at benytte Koks; 

 dog vilde det i lang Tid ikke gaa rigtigt dermed, og efter 

 store pekuniære Opofrelser (30 MilHoner fres.) kom det 

 først i 1837 i en blomstrende og senere storartet Drift. 

 Den første kontinentale Koksblæsning, der havde et hel- 

 digere Udfald tilfølge, fandt 1789 Sted ved det siden saa 

 bekjendte schlesiske Verk ^lalaplane ; da Forsøgene her 

 lykkedes saa godt, blev Anlægget af et stort, paa Koks 

 alene beregnet Hytteverk ved Gleiwitz paabegyndt i 1794. 



