TJdsigt over Jerntil virkningen. 181 



evne altid var større om Vinteren end om Sommeren. 

 Faktum lod sig ikke negte, og da den Forskjel i ydre 

 Omstændigheder, som det laa Masovnbestyrerne eller de- 

 res Arbeidere nærmest at tænke paa, var Luftens Tem- 

 2)eratur, blev denne uden Videre antaget som den eneste 

 mulige Aarsag, skjønt den rette var en anden om end med 

 Lufttemperaturen i Forbindelse staaende. Jo koldere 

 Luften er, desto mere Surstof indeholdes i samme Volum, 

 desto mere Surstof vil altsaa Blæsemaskinen, saafremt dens 

 Gang er uforandret, presse ind i Ovnen i en given Tid, 

 og desto hurtigere vil saaledes ogsaa Smeltningen kunne 

 drives. Havde man om Sommeren forøget Maskinens 

 Hurtigbed, saa at Temperaturforskjellens Virkning paa 

 Luftens Volum derved var blevet ophævet, vikle Afvigel- 

 serne mellem Sommer- og Vinterproduktionen være blevne 

 mindre, om end ikke ganske udjevnede. Et andet For- 

 hold maa nemhg ogsaa tåges med i Betragtningen. Jo 

 varmere Luften er, desto mindre Surstof er der i et givet 

 Volum, men tillige desto mere Fugtighed opløst, og Fug- 

 tigbeden har ved Masovnprocessen ialmindelighed (et 

 enkelt Tilfælde maaske fraregnet) just ikke nogen fordel- 

 agtig Indflydelse, idet den gjerne forøger Brændselforbru- 

 get og formindsker Produktionen. Dette har ogsaa vist 

 sig ved de Forsøg, man har anstillet med ligefrem at 

 blande Blæsten med Damp, saavelsom undertiden ved An- 

 vendelsen af Vandregulatorer. Netop i denne Hensigt 

 anstillede Lagttagelser (saaledes 1849 ved Königshütte i 

 Schlesien) have ligeledes godtgjort, at Masovne gaa bedst 

 eller raskest i det mindst fugtige Halvaar, omtrent i For- 

 hold som 6:5. Kan Fugtigheden i Luften have en saa- 

 dan Virkning i det Lidre af Europas Fastland, er det ikke 

 til at undres over, at der paa Albions taagcde kan 



