182 Eik. F. Stalsberg. 



medgaa incltil 13pCt. mere Brændsel om Sommeren under 

 forringet Produktion; ligeoverfor en saa stadfæstet Erfa- 

 ring maatte Troen paa den kolde Blæsts Fortrinlighed 

 være bleven sterk. 



Saameget større Opsigt vakte det derfor, da i 1828 

 Direktøren for Glasgows Gasverk, James Neilson, over- 

 bevist af nogle Forsøg, han havde anstillet ved en almin- 

 delig Smedeavl, tog Patent paa en forbedret Anvendelse 

 af Luften til at frembringe Hede i Smedeavler, Ildsteder 

 eller Ovne, hvortil Blæsebælge eller andre Slags Blæse- 

 indretninger udkræves." Efter Neilsons egen Beskrivelse 

 af sin Opfindelse maa han nærmest kun have tænkt sig 

 varm Blæst ved Herder og Kupelovne, idethele mest ved 

 mindre metallurgiske Operationer og ikke egentlig ved 

 Masovnprocessen; han synes i Begyndeisen, som jo rime- 

 ligt kan være, ikke at have havt noget klart Begreb om 

 sin Opfindelses fulde Værd og den gUmrende Rolle den 

 snart skulde komme til at spille i Jernets Historie, saa- 

 velsom i Metallurgien ialmindelighed. 



Neilson meddelte sine Ideer og sine Eesultater til 

 Staalfabrikanten Macintosh og disse Herrer enedes om 

 ved Clyde Ironworks nær Glasgow sammen med en af 

 dettes Eiere, Mr. Wilson, at foretage en Række Forsøg i 

 det Store til nærmere Undersøgelse af Sagen og for at 

 prøve Anvendelsen af varm Blæst ogsaa ved Masovndrif- 

 ten. Dette Verk blev derved det første, ved hvil- 

 ket varm Blæst er benyttet. Der forsmeltedes et- 

 slags Lerjernsten (clay-band) med Koks at bituminøse, 

 ikke bagende Stenkul. De 6 første Maaneder af Aaret 

 1829 brugtes kold Blæst; der medgik da til Udvin- 

 dingen af 1 Ton Rujern Koks af 8 Ton 17^ Centner 



