Udsigt over Jerntil virkningen. 193 



vil man vel ogsaa forresten have Brug for eller endog 

 være tjent med en saa ualmindelig hed Blæst. 



Theorien for den varme Blæst er forlængst saa ofte 

 og saa udførligt behandlet, at vi anse det for overflødigt 

 at gjentage, hvad derom er sagt; vi ville kun kortelig 

 omtale dens væsentligste praktiske Følger, dens Indvirk- 

 ning paa Masovngangen og paa Rujernets Kvalitet. 



Den varme Blæst tilfører naturligvis Masovnen saa- 

 megen Varme, som den selv indehokler og som den saa- 

 ledes ikke behøver at tage fra Forbrændingsprocessen i 

 Ovnen; allerede derved bevirkes en Brændselbesparelse, 

 naar denne Varmemængde — saaledes som i de fleste 

 Tilfælde — haves for saagodtsom Intet, idet den enten 

 frembringes ved Affald af Brændsel eller endnu oftere 

 ved den Gas, hvorfor Masovnen ikke læugere selv har 

 noget Brug paa anden Maade. En større Besparelse op- 

 naaes imidlertid ved den større Affinitet, som det varme 

 Surstof har til Kullene og hvorved en intensere Hede op- 

 staar i Ovnens nederste Parti. Som Følge heraf kan 

 man med mindre Kulsætter smelte den samme Ertsmængde 

 som før eller med samme Kulsæt en større Mængde Be- 

 skikning. lalmindelighed indretter man sig saa, at man 

 paa samme Tid formindsker Forholdet af Kul og forøger 

 Forholdet af Beskikning; visse Grændser kunne ikke over- 

 skrides, selv om den egentlige Smeltning tillod det, da 

 der tillige maa sørges for, at der udvikler sig en tilstræk- 

 kelig Mængde Gasarter for den øvrige endnu vigtigere 

 Del af Masovnprocessen. Selv om man nu, hvad vistnok 

 ofte endnu er Tilfældet, ikke forøger Blæstens Mængde i 

 Forhold til Opvarmningen, enten ved forøget Pression 

 eller ved større Blæsepiber, og selv om derved saavelsom 

 ved det forholdsvis mindre Brændselforbrug Sætternes An- 



13 



