Udsigt over Jerntilvirkningen. 197 



ogsaa an paa, livor godt man smeltede, før Anvendelsen 

 af varm Vind indtraadte; det tør hænde, at man samtidig 

 med denne halvt ubevidst tillige har rettet paa andre For- 

 holde ved Driften, der saaledes idetheletaget kom til at 

 stille sig gunstigere. 



Især ved engelske og skotske Masovne finder man 

 paafaldende store Tal for Brændselbesparelse og Produk- 

 tionsforøgelse, tildels dog ogsaa ved andre. For de før- 

 stes Vedkommende have Grüner og Lan i sit udførlige og 

 interessante Skrift „Etat present de la métallurgie du fer 

 en Angleterre" (S. 227 — 234) søgt at vise, at Angivelserne 

 ere altfor fordelagtige for den varme Blæst og at man 

 kommer det rigtige Forhold nærmest ved omtrentlig ligt 

 at fordele Besparelsen af Kul paa den varme Blæst, Ovn- 

 dimensionernes Forøgelse og Brugen af raa Stenkul, Pro- 

 duktionsforøgelsen derimod paa de to første og Blæsema- 

 skinernes Forbedring. De nævnte Forfattere gaa dog her 

 udentvivl vel vidt og vel haardt tilverks mod den varme 

 Blæst, idet de synes altfor meget at have overseet saa- 

 danne ikke godt afviselige Kjendsgjerninger som de tid- 

 ligere nævnte fra Clyde. 



At alene F'orandring i en Masovns Konstruktion og 

 Dimensioner kan bevirke en ganske betydelig Økonomi 

 med Hensyn til Brændselforbruget og en meget større 

 Produktion, har man mangfoldige Beviser paa, og vi 

 komme senere tilbage dertil. Men naar, støttende sig til 

 saadanne Beviser, enkelte ensidige Praktikere — saaledes 

 den i flere Henseender bekjendte engelske Jernhyttemand 

 W. Trur an i sit store Verk over „The Iron manufacture 

 of Great Britain" (1855) — Hgetil den sidste Tid driste 

 sig til at erklære, at varm Blæst hden eller ingen Fordel 

 medfører og høist en Fjerdepart af, h vad man ellers an- 



