198 Rik. F. Stalsberff 



Ö- 



tager, da kan en saaclan Paastaud muligens have sin Be- 

 føielse ligeoverfor no gle enkelte Tilfælde, men i sin Almin- 

 delighed er det kun en Ytring, hvis Grundløshed ingen 

 Belysning behøver. Ligetil den Dag i Dag har man oftere 

 havt Anledning til at overtyde sig om de store Fordele i 

 økonomisk Henseende ved at anvende varm Blæst, dels 

 nemhg naar et Varmeapparat pludselig har trængt til 

 Reparation, dels naar man forsætligt har ombyttet den 

 varme Blæst med kold i et særegent Øiemed, saaledes 

 som oftest f. Ex. er Tilfældet ved Kanonstøbning. Da har 

 snart en Forøgelse af Kulgigterne med omkring 30 pCt., 

 snart en Formindskelse af Malmsætterne med 20 — 25 pCt. 

 været nødvendig. 



Hvad den varme Blæsts IndÜydelse paa Rujernets 

 Kvalitet angaar, da har den fordetmeste vist sig at være 

 en mindre fordelagtig; fornemmelig bliver saaledes, som 

 mangfoldige Analyser bekræfte, Jernet langt mere silicium- 

 holdigt, hvorved Støbejernet taber i Styrke og Ferskjernet 

 bliver vanskeligere og ufordelagtigere at behandle. Dette 

 gjælder dog i sin fulde Udstrækning kun for meget hed 

 Blæst, medens en middelmaadig Opvarmning af denne 

 (100 — 150^) ialfald for Trækulmasovnes Vedkommende ikke 

 synes at have nogen saa merkbar Indflydelse, at man for 

 den Sags Skyld under almindehge Omstændigheder bør 

 give Slip paa de uomtvistelige Fordele i andre Henseen- 

 der. Hvor man vil være muligst sikker paa et godt Ru- 

 jern, anvender man vistnok, som tidhgere bemerket, kold 

 eller kun ganske svagt opvarmct Blæst; men paa den 

 anden Side finde vi ogsaa, at flere Masovne med varm 

 Vind og endog Koks uafbrudt vedvarende har kunnet 

 levere et Rujern af samme anerkjendt fortrinhge Beskaf- 

 fenhed som tidhgere. Under almindehge Omstændigheder 



