204 Eik. F. Stalsbcrg. 



Inclretning ogsaa forbundet med andre Ulemper. Rummet 

 omkring Gigten er nemlig som oftest for lidet til at kunne 

 tillade nogen bekvem Opstilling af forskjellige Apparater 

 og dernæst bliver ogsaa — enten man vil benytte Gasen 

 til Frembringelse af Damp eller Opvarmning af Blæsten 

 — Afstanden fra Gigtkrandsen til Maskinerne eller For- 

 merne saa stor, at en Afkjøling kun med stor Vanskelig- 

 hed kan forhindres; hvor man endelig vil anvende Gasen 

 til Brænding af Malm eller Kalk, tiltrænges ogsaa Plads 

 for en paafølgende mekanisk Behandling af disse Sager, 

 der derfor et Par Gange niaatte løftes op til Gigtens 

 Niveau. Det stod derfor tilbage at stelle sig saa, at man 

 ogsaa kunde benytte Gasen i et lavere Niveau og helst 

 saa lavt som nede ved Hyttegulvet. Ogsaa dette blev da 

 heldigen iverksat, 



I Aaret 1830 föreslog Victor Sire, at opfange en Del 

 af Masovngaserne dybt under Gigten, endog saa langt 

 nede som under Kulsækkens Høide, og her anvende den 

 til Stangjernpuddling, idet han paa to af Masovnens Sider 

 vikle indrette Flammeovne (Ann. d. Min. 1842, T. II. 

 Planch. IX); han erholdt et Patent herpaii, men da han 

 ei kunde drive Sagen igjennem, tabte han Retten til dette. 

 Saafremt Planen, som det berettes, et Par Aar senere 

 virkelig har været udført paa to Jernverker i Depart. 

 Bas-Rhin og Mosel, har dette efter al Rimelighed kun 

 været forbigaaende og mislykkede Forsøg, som neppe 

 nogen Masovns Drift længe vikle taale, ialfald ikke uden 

 betydelig Modifikation i den oprindelige Plan. 



Et af de første og i sine Følger det vigtigste Forsøg 

 l)aa at gjøre sig Nytte af den brændbare Gas og ikke 

 blot af Gigtflammen er det, der udførtes af Bcrgraad 

 Faber du Faur paa det tidligere nævnte Jernverk Wasser- 



