226 Rik. F. Stalsberg. 



Anvendelse af Torv ved nogle Masovne i Schlesien og 

 Stejermark med et ganske godt Resultat, forsaavidt som 

 det uden Skade gik an at tilsætte omtrent V3 gofl Torv 

 til Vs Trækul, regnet efter Volum, hvorved en Fjerdepart 

 af de sidste kunde spares; derimod var Torvens Aske- 

 gehalt Skyld i en noget træg Ovngaug og en lidt afta- 

 gende Produktion, saa at af og til Torvsætterne maatte 

 ophøre, for at Ovnen kunde komme i en raskere Gang. 

 Efteråt lang Tid var gaaet hen og Skovmangelen be- 

 gyndte at gjøre sig gjældende, lededes Tanken atter hen 

 paa Torven, hvormed flere Lande tildels netop i jerntil- 

 virkende Egne er godt forsynet; især var man ivrig i 

 Tyrol, Bøhmen og Bayern. Der har været mange Van- 

 skeligheder at kjærape med, men siden 1854 har man paa 

 flere Verker i de to førstanførte Lande, saavelsom enkelt- 

 vis udenfor samme, klaret Sagen ganske tilfredsstillende; 

 ved Ransko i Bøhmen har man tilsidst endog kunnet lade 

 Brændselsætterne beståa af 70 pCt. tørret Torv mod 30 

 pCt. Trækul, det høieste hidtil naaede Forhold. Kunstig 

 præpareret — renset og presset — Torv er endnu for 

 kostbar til at have fundet Anvendelse ved Masovndriften, 

 men den vil med Tiden utvivlsomt komme til at leveres 

 billigt nok til at kunne finde en saadan. Brunkul ere 

 hidtil paa det Nærmeste forgjæves forsøgte, ihvorvel der 

 ogsaa er Haab om, at inden ikke lang Tid de bedre Sor- 

 ter deraf ville blive benyttede. Heldigere har man været 

 med Anthraciten, der — skjønt renere end Steiikullene 

 ialmindehghed — dog længe ikke har været paaagtet, 

 fordi den til sin Forbrænding kræver sterk og varm Blæst, 

 ligesom den ogsaa oftest har den Egenskab ved Opvarm- 

 ning at springe itu i smaa Stykker. Efteråt tidligere Ex- 

 perimenter saavel i Wales som i Frankrig vare løbne 



