24G Rik. F. Stalsberg. 



Beskikningen lettere beholde sin opriudelige horizontale 

 Udstrækning, Kul og Malm forblive mere lagvis fordelte 

 under Sætternes Synken og Ovnens Gang derved blive 

 bedre, da dels en Forudsynken af Malmstykkerne i Mid- 

 ten af Ovnen bliver sjeldnere, dels ogsaa derved Strøm- 

 ningen af Gaserne jevnere gjennem Beskikningens hele 

 Tversnit; deres Ilurtighed bliver mindre og de afgive saa- 

 ledes bedre sin Varmemængde, medens deres reducerende 

 og karboniserende Virkning udentvivl i Regelen er lige 

 saa stor trods den mindre Pression i Ovnen. En lignende 

 Indflydelse paa Gasernes Afgiven af sin Varme vil natur- 

 ligvis ogsaa en større Høide af Ovnene have, følgeHg og- 

 saa derved Brændselet bedre udnyttes*), idet forøvrigt 

 Hensyn til Brændmaterialets og Ertsernes fysiske Beskaf- 

 fenhed her maa være det egentligt Bestemmende. 



II vad der er vundet ved en høiere og især videre 

 Skakt er — som alle slige Besparelser — meget forskjel- 

 ligt. Man har havt Beviser for, at blot en Udvidelse af 

 Gigten har sparet indtil 20 pCt. Brændsel eller undertiden 

 endog mere, ihvorvel det ikke er godt at holde andre 

 samtidige Virkninger (f. Ex. af en bedre afpasset Blæst) 

 udsondret for sig. Saadanne ligefrerame Erfaringer ad 

 experimental Vei har man blandt andre Steder fra Wales 

 (Dowlais), Frankrig (Commentry, Montluçon og Aubin ved 

 Koks- samt Chfitillonnais ved Trækulovne) og Schlesien 

 (Königshütte). lalmindelighed tør vel Brændselbesparelsen 

 ved at anvende vide Gigter ansættes til 10 — 15 pCt. 

 Vide Gigter have desuden, som tidHgere omtalt, for en 



*) Ved den svenske Långshyttan medgik saaledes i den ældre kun 

 30 Fod høie Masovn 1,36 Td. Kul pr. Cent. Rujern (ugentlig 

 Produktion = 1000 Cent.), derimod i den nye 52 Fod liøie Ovn 

 og med samme Malm 1,29 Td. (ug. Produktion nu = 2800 Cent.). 



