Udsigt over Jerntilvirkningen. 251 



mal- und Üniversal-Schachtöfen" von Anbei, Leipzig 1863 

 Taf. A.), saa viser sig vistuok ligeoverfor ældre uralske 

 Ovne Fordelen at være paa det nye Systems Side, idet 

 Raschette's Ovne nagtet deres ringe Kubikindhold dog 

 have leveret indtil en Fjerdedel mere Rujern i Døgnet 

 end en af de ældre og med et gjennemsnitligt 0,65 Ku- 

 bikfod mindre Kulforbrug pr. Centner Rujern (nemlig 

 9,5 — 9,6 mod 10,20 Kubikfod); men de Exempler, der ere 

 hentede fra europæiske Masovne til yderligere Bevis for 

 det Raschette'ske Systems Fortrinlighed, røbe ikke syn- 

 derligt Spor af Upartiskhed, ligesaalidt som den ene an- 

 førte ældre uralske Ovn uden Videre behøver at have 

 været noget Mønster. Der kan opvises andre Ovne, der 

 med en lignende Beskikning smelte lige saa fordelagtigt 

 med Hensyn til Kulforbruget, og istedetfor de af Aubel 

 anførte Prøver paa tydske og engelske Koks- og Stenkul- 

 ovnes Produktion kunde hgesaa godt være nævnt andre, 

 som f. Ex. Barrow- eller Ulverstone-Jernverkets sex Mas- 

 ovne, der (efter Bull. de la soc. de Tind. min. T. VIII. p. 

 185) i Gjennemsnit levere 60 Tons graat Rujern i Døgnet, 

 medens en enkelt af dem driver det til 90 Tons eller til 

 mellem tre og fire Gange saameget som Raschette's Ovne. 

 Medens i Ural flere af disse nu ere blevne opførte og 

 igang siden 1860, er der udenfor Rusland kun anstillet 

 et eneste Forsøg dermed, hvad Jerntilvirkning angaar, 

 nemlig ved Mühlheim i Rhinpreussen i f. Aar (1864); dette 

 lovede ogsaa i Begyndeisen Meget, men efter nogle Ugers 

 Forløb — uvist af hvilken Grund — tog Sagen en anden 

 Vending, og ifølge de seneste Beretninger i „Der Berg- 

 geist" maa den hele Kampagne kaldes mislykket baade 

 med Hensyn til Brændselforbrug og Produktionens Stør- 

 relse, idet andre Ovne i Nærheden arbeide endog betyde- 



