Udsigt over Jerntil virkningen. 253 



damp. Allerfordelagtigst har dog Röstning ved Hjælp af 

 Gigtgaser vist sig; den kom igang i Sverige 1840, hvor 

 den nu finder Sted ved de fleste Masovne, og har senere 

 ogsaa i andre Lande fundet Efterligning. Den giver en 

 endnu jevnere Malm, da ved ingen af de andre Ovne en 

 saa passende og regelmæssig Temperatur kan opnaaes 

 som ved Brugen af Gas, hvis Mængde kan reguleres og 

 fordeles, som man vil. Gigtgaserne udgjøre desuden det 

 bilhgste Brændniaterial, man ved en Masovn kan have. 

 De nyeste, af Westman konstruerede Dannemora-Rost- 

 ovne — der udmerke sig blandt Andet ogsaa ved sin 

 nedad konisk udvidede Form og hvori Malmen for at 

 blive porøsere og friere for Svovl ophedes næsten til be- 

 gyndende Smeltning, uden at dog nogen Sammensintring 

 foregaar — have givet et særdeles heldigt Resultat og 

 muhggjort Benyttelsen af Malme, der tidligere ikke kunde 

 benyttes paa Grund af sin Svovlgehalt. Idetheletaget er 

 Sverige det Land, hvor Röstningen er skjenket mest Op- 

 merksomhed og drevet til størst Fuldkommenhed; staar 

 det end i andre Retninger af Jerntilvirkningen endnu noget 

 tilbage, saa har det dog i dette Punkt kunnet være et 

 Mønster for alle andre. 



Har end Skaktovnrostningen medført større Arbeids- 

 udgifter, saa ere dog, maaske paa en enkelt Undtagelse 

 nær, de samlede Omkostninger blevne mindre end ved 

 Röstning i Höbe eller Stadier paa Grund af det betydeligt 

 mindre Brændselforbrug, og de ere undertiden selv ved 

 Flamme-Skaktovne gaaede ned til det Halve mod tidligere. 



Her kan maaske mest passende tilføies et Par Ord 

 om Brugen af brændt Kalksten istedetfor raa som Tilslag; 

 en saadan finder nu oftere Sted. Naar raa Kalksten paa- 

 sættes Masovnen, vil ved Udvikhngen af Kulsyren i fri 



