258 Rik. F. Stalsberg. 



diedel af Masldnernes Vindkvantum og følgelig ogsaa Driv- 

 kraft; Karsten nævner et lignende Tilfælde fra Schlesien, 

 hvor der med en betydelig forøget Produktion var forbun- 

 det et relativt mindre Kulforbrug. Hvor det gaar an 

 (ved Trækulovne) anvendes nu tillige oftere et lukket 

 Bryst. 



Som en anden Forbedring af mekanisk Beskaffenhed, 

 ligeledes fremkaldt ved Masovnenes tiltagende Størrelse, 

 kan kortelig berøres Paasætningsapparater for Beskiknin- 

 gen. Maaden, hvorpaa denne sættes paa Ovnen har nem- 

 lig stor Indflydelse paa Ovnens Gang, der altid bliver 

 mere eller mindre forstyrret, naar Sætterne ere ujevne, 

 og man kan gjerne kalde uregelmæssigt paasatte Gigtsat- 

 ser for smaa Tuer, der kunne vælte den største Masovns 

 Gang. Saasnart en Masovns Gigtaabning kun har liden 

 Vidde er den gamle Paasætningsmaade med Traug, Kul- 

 fad, Trillebaar o. s. v. tilstrækkehg og tillige hensigtsmæs- 

 sig forsaavidt man derved ialmindelighed kan faa Beskik- 

 ningen fordelt efter sin Beskaffenhed. Da Ovnenes Stør- 

 relse og med den Gigtaabningen øgedes, hjalp man sig 

 for Kullenes Vedkommende — som man ogsaa tidligere 

 tildels havde gjort — med smaa paa Skinner gaaende 

 Kulvogne, der skjødes ind over Gigten og tømtes, medens 

 Malm og Tilslag paasattcs som før. Ved endnu videre 

 Gigter blev imidlertid ogsaa en saadan Paasætning bryd- 

 som og man fik hellerikke den paa flere Steder paasatte 

 Beskikning synderlig jevn; man begyndte derfor saavel 

 for Brændsel- som Malmsætterne at anvende saakaldte 

 Gigtvogne, der senere ere komne meget ibrug. Flore af 

 de ældro Gigtvogne havde den Feil, at de ved Tømningen 

 lod Malmen falde for samlet og tungt i Midten af Ovnen 

 og derved fremkaldte Fordybninger i det underliggende 



