üclsigt over Jerntilvirkningen. 259 



Kullag, følgelig ogsaa et tykkere Malmlag midt i Ovnen, 

 ligesom hellerikke de større og mindre Malmstykker kunde 

 falde paa rette Plads; selv nyere Konstruktioner lide for 

 en Del af denne Feil, men man har dog nu ogsaa rettet 

 Meget derpaa, dels ved i Midten af Gigten at anbringe 

 en fordelende Indretning, dels ogsaa ved at forbedre Vog- 

 nenes Konstruktion, saa at de hurtigt og jevnt udtømrae 

 sit Indhold i den indbyrdes Orden, hvori det fyldtes i Vog- 

 nene, over hele Gigten paa een Gang. Det er ikke længe 

 niellera hver Gang, der foreslaaes nye Gigtvognforbedrin- 

 ger, og saaledes vil vel Maalet snart naaes. 



Hvor man anvender lukkede Gasfang, tjene som vi 

 have seet saadanne undertiden ogsaa i Gigtvognes Sted 

 og med vel saa god Nytte. 



8. Tilgodegjørelse af Slagger fra Stangjern- og Staal- 

 tilvirknlngen. 



Medens ved selve Masovnprocessen det Jern, der gaar 

 tabt i Slaggen, paa faa eller mere forbigaaende Undta- 

 gelser nær er af saagodtsom forsvindende Værdi i økono- 

 misk Henseende, saa stiller Forholdet sig ganske ander- 

 ledes ved de Processer, hvorved Rujernet omdannes til 

 Stangjern eller Staal. Hvilken Methode man her end føl- 

 ger, saa er Tab af Jern ved Forslagning ei alene uund- 

 gaaeligt men endogsaa nødvendigt. Inden Smedejernet og 

 Staalet er færdigt, kan man med et rundt Tal regne, at 

 mindst en Fjerdedel af Rujernets oprindelige Vegt er 

 gaaet over i Fersk-, Puddlings-, og Sveisslagger. Hvilken 

 Værdi der ligger i disse længe og for en stor Del endnu 

 upaaagtede Forbindelser, er det saaledes let at indse, 

 naar man betænker Mængden af det Stangjern og Staal, 

 som nu aarligen tilvirkes; 20—25 Millioner Centner me- 



17* 



