268 Eik. F. Stalsberg. 



lønnen var ogsaa stor, nemlig G fres. eller vel det, og 

 enclskjønt det ved forskjellige smaa Forbedringer er op- 

 naaet at kunne producere 120 — 150 Kgr. i liver Ferskning, 

 saa medtager dog en saadan saalang Tid (mindst 6 Timer), 

 at det Kvantum Jern, en saadan forge Catalane kan le- 

 vere om Aaret, dog bliver ubetydeligt, bøist 1000 — 1200 

 quint, metr. (a 100 Kgr.). Fortjenesten var bellerikke 

 omkring det anførte Aarstal misundelsesværdig, da den 

 nef»pe udgjorde mere end 2 — 2,5 fres. pr. 100 Kgr.; Jer- 

 net blev dyrt nok alligevel. Ved sammenbgnende Forsøg 

 i Scblesien mod Slutten af det forrige Aarbundrede ^iste 

 det sig, at der ved den Tydske Luppeferskning udbragtes 

 4,5 pCt. Stangjern mindre af Malmen og med et 14 Kbf. 

 større Kulforbrug pr. Centner end ved Ferskning af Ru- 

 jern, medens den største ugentbge Produktion ber kun 

 var 30-— 35 Centner. Endnu ufuldkomnere vare andre 

 Metboder, og eftersom Masovnene bleve mere og mere 

 almindelige, tabte den gammeldagse Stangjernsvinding sin 

 Betydning, indtil den som sagt ved Aarbundredcts Begyn- 

 delse var trængt tilbage eller indskrænket alene til afsides 

 skovrigc Egne ; kun i saadanne, bvor der findes rige Malme 

 og daarbge Transportmidler og bvor der endnu ingen 

 Konkurrence med de modernere Processer kan opstaa, er 

 den fremdeles mubg og nyttig. Et Anlæg koster ber bel- 

 lerikke stort, og Forbedringer (fornemmelig Benyttelse af 

 bortgaaende Varme) bave ini tillige i den seneste Tid 

 kunnet reducere Omkostningerne med indtil 25 pCt. saa- 

 ledes i Sardinion fra 38 til 20 frc. pr. 100 Kgr. Stangjern. 

 Saadanne Egne, bvor Luppeferskningen fremdeles bar 

 kunnet bolde sig, ere især begge Skraaninger af Pyre- 

 neerne, bvor der endnu tilvirkes nogle bundredetusinde 

 Centner Stangjern aarlig paa denne Maade, endvidere 



