272 Rik. F. Stalsberg. 



Kul og Ferskningens Varighed forkortet med en halv Ti- 

 mes Tid. Saadanne overlivælvede og med Opvarmnings- 

 indretninger forsynede Herder have siden 1834 under for- 

 skjellige Navne fuudet megen Udbredelse ogsaa udenfor 

 Frankrig, men endnu er der dog mange Ferskherder igjen 

 af den gamle Sort, 



3. Da den varme Blæst havde vist sig saa fordel- 

 agtig ved Masovndriften, forsøgte man straks Anvendelsen 

 af samme ved Ferskningen. Der gjentog sig overalt en 

 Formindskelse i Kulforbruget med 10 — 15 eller endog 

 indtil 20 pCt. ; Afgangen af Jernet formindskedes med 

 nogle Procent, den daglige Produktion tiltog noget, un- 

 dertiden ligetil med en Femtedel eller mere; og samthge 

 Produktionsomkostninger 'kunne regnes at være blevne 

 omkring 5 pCt. mindre. Deriaiod fandt man fleresteds, 

 at den varme Blæst skadede Stangjernets Godhed, saa at 

 man endog sluttede med Brugen deraf en Tid. Grunden 

 var imidlertid ikke saa meget, at den varme Blæsts Virk- 

 ning i og for sig er skadelig, som snarere, at man ikke 

 afpassede Herdens Størrelse, Blæsepibernes Heldning og 

 Vidde, Blæstens Pression o. s. v., kort sagt den hele Le- 

 delse af Processen efter Luftfortyndingen. Eftersom man 

 lærte at indse dette, blev Udfaldet bedre, og varm Blæst, 

 80 — 150", er nu det sædvanlige, ihvorvel det endnu en- 

 kelte Steder har vist sig umuligt at kunne faa et godt 

 Jern paa den Maade. Ved Anvendelse af flere Former 

 har man vel kunnet drive Produktionen op, men som det 

 lader til er i Regelen saavel Kulforbruget som Jernafgan- 

 gen ufordelagtigere. 



4. Erstatning af Kul ved Masovndriften ved lufttin-- 

 ret eller kunstig tørret Ved gav Anledning til Forsøg i 

 samme Kctning ved Ferskningen; Resultatet blev dog 



