Udsigt over Jern til virkningen. 273 



meget forskjelligt og ialmindelighed blev Afkjølingen for 

 sterk. Kun i det østlige Frankrig synes man at have fan- 

 det üdfaldet tilfredsstillende, idet siden 1839 der flere 

 Ferskherder drives under en delvis Benyttelse af Ved for 

 Kul; anvendes Veden kun i lufttør Tilstand, maa dog 

 Blæstens Temperatur være omkring 200*^ C. Man har 

 kunnet anvende indtil Halvparten sterkt tørret Ved og 

 Brændselbesparelsen har da været omkring 15 pCt. ; Herd- 

 gaserne blive desuden rigeligere og brændbarere, om end 

 deres egen Temperatur er noget lavere. 



5. EndeUg er opnaaet et billigere Jern ved at ud- 

 føre den før Rækningen nødvendige Ophedning eller, som 

 vi — i Mangel af anden Benævnelse — ville kalde den, 

 Sveisningen, saafremt ikke Ferskherden benyttes dertil, 

 dels i lukkede med Koks eller Stenkul fyrede og ofte til- 

 lige med Forvarmningsherder forsyn ede Ræk- eller Sveis- 

 herder (Englændernes „hollow fires" for Koks, „Siegen'sche 

 Schweissfeuer" for Stenkul eller en Blanding af disse 

 Brændmaterialier), dels, og det fornemmehg, i saakaldte 

 Sveisovne ved kun Flammen af Brændmaterialet (anvendte 

 i Tydskland siden 1804) eller med fuldstændig Gasfyring, 

 hvilken sidste (i Frankrig og Sverige siden Begyndeisen 

 af A arene 40) især har vist sig fordelagtig og nu mere og 

 mere anvendes saavel ved Herd- som Flammeovnsfersknin- 

 gen. At den overflødige, bortgaaende Varme ogsaa fra 

 disse Sveisovne nu hyppigst benyttes, følger næsten af sig 

 selv. I Gas-Sveisovne er ialmindelighed Jernafgangen 

 noget større end ved Sveisning i Rækherder; derimod er 

 Forbruget af Brændsel (Ved. Trækul, Brunkul, Torv) me- 

 get mindre, ligesom ogsaa dette kan være af endnu simp- 

 lere Sort end ved Flammefyring. I Sverige kan f. Ex. 

 Jernafgangen ved Sveisning i Rækherder ansættes til 9 — 10 



18 



