282 Rik. F. Stalsberg. 



om man end der mere end andetsteds har havt ogsaa 

 andre Grunde til at vedblive med den længe prøvede Herd- 

 ferskning. Det første kontinentale Verk, hvor den nye 

 Methode kom i stadig Gang og med l)edre Held, var 

 Fourchambanlt i Frankrig, hvor man (1820) ved engelske 

 Arbejderes Hjælp paa Slagherd erholdt opmuntrende Re- 

 sultater. Puddhngsprocessen indførtes derfor hurtigt i det 

 midlere Frankrig, saa at der otte Aar senere allerede var 

 40 Puddelverker igang i disse Fgne. I Slutningen af 20- 

 og Begyndeisen af 30-Aarene udbredte Puddliiigsprocessen 

 sig over Belgien*) og Rhinprovinserne, fordetmeste for- 

 trængende Herdferskningen ; i Midten af Decenniet 30 kom 

 den til Schlesien og senere fandt den Indgang fast over- 

 alt, naar Norge og endnu paa det Nærmeste ogsaa Sverige 

 undtages, thi i sidstnævnte Land er Antallet af Puddelovne 

 hidtil ganske lidet. De gamle Ferskhytter omdannedes til 

 Puddelverker og nye saadanne anlagdes fortvæk, saa at 

 foniærværende Mængden af det ved Puddhngsprocessen 

 tilvirkede Stangjern er aldeles overvejende i Sammenlig- 

 ning med Herdjernet. 



Medens saaledes Flammeovnferskningen lidt efter lidt 

 fik almindehg Udbredelse, foregik der ogsaa betydelige 

 Forbedringer ved den. Saalænge den alene udførtes paa 

 Sandherd (i Frankrig i Begyndeisen tildels Kcdkherd) eller 

 paa en med et ringe Slagdække forsynet Jernherd uden 

 nogen Slagtilsætning, kunde som berørt alene hvidt eller 

 raffineret Rujern anvendes ved Puddlingen. Men ligesom 

 det hvide Rujern, der faldt direkte fra Masovnen, ikke al- 

 tid var det reneste, saaledes var enhver Raffinering for- 

 bundet med stor Jernafgang og stort Brændselforbrug, og 



Ved Scraing allerede indført 1820 eller 22. 



