288 Rik. F. Stalsberg. 



ved den Procès, hvorom her Talen er. Fordelen heraf 

 har været ganske betydelig, dels fordi man til Gasudvik- 

 lingen kan benytte Brændmaterialer, der ikke vilde være 

 synderligt tjenlige til direkte Fyring, dels fordi ogsaa et- 

 hvert Brændmateriales Varmeeffekt paa denne Maade 

 bliver bedre benyttet. Det er nemlig vanskehgt ved en 

 direkte Forbrænding af Brændselet at undgaa, at der 

 snart finder en kun meget ufuldstændig snart en uregel- 

 mæssig Varmeudvikling Sted. Enten er Lnfttilførelsen for 

 liden, hvoraf følger en ufuldkommen Forbrænding og la- 

 vere Temperatur, medens en ofte stor Del Kulstof gaar 

 ubenyttet bort, eller ogsaa maa man, naar der skal op- 

 naaes en høj Temperatur, lade Forbrændingen foregaa 

 raskt og med Overskud af Luft, men isaafald overgaar en 

 Del af den frembragte Varmemængde paa denne og tabes 

 derved. Ved Brændsel, der indeholder Vand, f. Ex. Ved 

 og Torv, vil dette kun — eller paa det Nærmeste kun — 

 virke til at formindske Temperaturen, naar Brændselet 

 forbrændes paa sædvanhg Maade; i en hensigtsmæssig 

 indrettet Generator vil derimod Fugtigheden, naar den 

 ellers ikke er for stor, bidrage til Udviklingen af meget 

 varmegivende gasformige Forbindelser. Forholder det sig 

 saaledes, som jo ialfald Flere have antaget, at Kuloxyd 

 ved sin Forbrænding i Luften til Kulsyre giver større 

 pyrometrisk Varmeoffckt end Kulstof i Luft, saa vil ogsaa 

 derved en Fordel komme paa Generatorernes Side, medens 

 derimod paa en Bist maaske en Del af don oprindehgt 

 dannede Kulsyre ved de glødende Kul reduceres til et 

 Kuloxyd, som senere kan undgaa Forbrændingen og som 

 da ligeledes giver Anledning til Vai-metab. Endelig bliver 

 Temperaturen ved Gasfyringen langt jevnere, da Paasæt- 

 ningen af nyt Brændsel kun har liden Virkning i en Ge- 



