298 Rik. F. Stalsberg. 



ud. Man faiidt derfor paa Indretniiiger, der virke ved et 

 noget langsommere voksende, men overraaade kraftigt 

 Tryk og som desnden tillade Slaggen nogenlunde at komme 

 Ild; af saadanne har man nu flere Slags. Den ældste 

 Sort (fra Midten af Aarene 30) er den som en Saks vir- 

 kende Luppeklemme; fremdeles anvendes (siden 1840) ro- 

 terende Luppekværne eller Luppemøller, ved hvilke dels 

 det Rum, hvorigjennem Luppen maa passere, bhver lidt 

 efter lidt smalere derved, at det roterende tandede Hjul 

 omgives af en excentrisk tandet Kapsel, dels Sammen- 

 presningen gaar for sig mellem tre riflede Valser med et 

 eget Gjennemsnit og hvoraf de to ere anbragte excentrisk 

 paa sine Akser. Saadanne Apparater, der føi-st kom ibrug 

 i England og senere ogsaa have faaet Lidpas paa Fast- 

 landet, arbeide vistnok langt hurtigere og roligere end 

 Hammere, og man har fundet, at Slaggen trods det lang- 

 sommere Tryk dog kan skille sig taalehgt fra Jernet; 

 ialmindelighed ansees de dog for mindre fuldkomne end 

 Hammere, da endog meget Slag kan blive tilbage og de 

 desuden arbeide ujevnt, idet en større Luppe gjerne pres- 

 ses mere end en liden; de ere ogsaa let udsatte for at 

 gaa itu og ere, siden Damphammerne ere blevne saa al- 

 mindehge, ogsaa mindre nødvendige om end meget bil- 

 ligere. Endskjønt de kunne præsttre Meget — en enkelt 

 Luppekværn kan (Belgien) udføre I hopslagningen for ind- 

 til 50 Puddelovne — saa har man dog paa mange Steder 

 igjen oi)givet Brugen af dem, naar man vil være vis paa 

 et godt Stangjern. 



Blandt de mekaniske Forhedriiigcr, der ere forsøgte 

 ved Puddliugsprocessen, skulle vi endnu med et Par Ord 

 berøre en i Menneskehedens Tjeneste; Puddliiigen er nem- 

 lig et i høieste Grad anstrængende Arbeide, der tidligt 



