300 Rik. F. Stalsberg. 



kornigt Brud eller en mere staalagtig Textur; det holder 

 gjenuemsnitlig noget mere Kulstof end det alraindelige 

 Stangjern, og heri hgger vel den væseutligste Grund til, 

 at det i Fasthed og Haardhed nærmer sig Staalet, hge- 

 som man ogsaa til Fintkornjernet gjerne anvender renere 

 og bedre Rujernsorter. Navnlig var det, efteråt det ogsaa 

 var lykkets at tilvirke Staal i Flammeovne, at Ønsket op- 

 stod om at kunne tilveiebringe et haardt Jern paa samme 

 Maade, hvilket da i mange Tilfælde kunne erstatte Herd- 

 jernet eller endog det kostbarere Staal og gjøre Brugen 

 af blødt (traadigt) Jern, der ikke alene lettere slides, men 

 ogsaa kan undergaa en for Styrken skadelig Molekular- 

 forandring, for en stor Del undgaaelig; derved vilde Pud- 

 dlingsprocessen i visse Stykker endog komme til at vinde 

 over Herdferskningen ogsaa i teknisk Henseende, hvori 

 den i Regelen ellers havde niaattet staa tilbage. Under 

 de mangfoldige Experimenter med at tilvirke Staal i Pud- 

 delovne fik man oftere et saadant haardt Jern, en Mel- 

 lemting mellem Stangjern og Staal; men til nogen Sikker- 

 hed i Fremstillingen kom man ikke før nogle Aar senere; 

 Fintkornjernet synes ikke at være blevet tilvirket regel- 

 mæssigt og ei blot som Tilfældighed før i Aarene 56 eller 

 57 og det ser ud, som om man samtidigt naaede Maalet 

 i Schlesien og Frankrig. Paa Grund af dets i mange 

 Henseender fortrinlige Egenskaber — Jevnhed, Haardhed, 

 Billighed — har Tilvirkningen af Fintkornjern nu allerede 

 taget et betydeligt Opsving; den er næst selve Anvendel- 

 sen af Slag ved Puddlingen vel at anse som den vigtigste 

 Forbedring ved Stangjernprocessen i dette Aarhundrede, 

 og dette Slags Jern vil uden Tvivl finde et stedse større 

 Felt for sin Anvendelse, da det er det for alskens Inge- 

 niør- og Maskinvæsen bedst skikkede. Idetheletaget vil al 



