328 'Rik. F. Stalsberg. 



allerede i 1766 forsøgt ved Dannemora og paa samme 

 Tid omtrent sat iverk i vort Land for en lang Række af 

 Aar (muligvis ogsaa andetsteds) ; men det blev dog i Sve- 

 rige i lang Tid, hos os endnu længere kun enkeltstaaende, 

 for vort Lands Vedkommende tilslut endog overstyr gaa- 

 ende Anlæg. Før 1815 kan den ikke siges at have været 

 praktiseret i Sverige, og i Norge er den blot gjenoptaget 

 af et eneste Jernverk for faa Aar tilbage. Mellem Aarene 

 1830 og 40 kom det efter enkelte tidhgere Forsøg til en 

 mere almindehg Cementstaaltilvirkning i Frankrig, Belgien 

 og det vestlige Tydskland, senere over det øvrige Tydsk- 

 land; i de østerrigske Lande indførtes den dog ikke før 

 1852. Den har vel ialmindelighed været i Tiltagende, til- 

 dels paa Herdferskningens Bekostning; dog har den ikke 

 kunnet udvikle sig til nogen særdeles Betydelighed, siden 

 Staalpuddlingen begyndte at gribe om sig. For Frankrig 

 oplyser saaledes „Resumé des travaux stat. de l'admini- 

 stration des mines en 1853 a 1859" (Paris 1861), at Staal- 

 cementeringen endog har været i stadigt x^ftagende i de 

 anførte Aar, nemlig (efter at have været i Stigende for- 

 nemmelig siden 1842, i hvilket Aar den var omtrent 

 40,000 metr. Qvint.) i 



1853. 1854. 1855. 1856. 1857. 



116,830. 124,890. 111,780. 74,360. 86,030. 

 1858. 1859. 



59,490. 58,100 metr. Qvintaux. 



Senere kan den dog muhgvis igjen være steget, da 

 ingen Oplysninger derom haves. 



Staalcementationen er en saa ligefrem og paa et i 

 praktisk Henseende saa simpelt kemisk Princip hvilende 

 Procès, at den ikke har hävt godt for at undergaa bety- 

 delige Forandringer. Den eneste væsentlige Forbedring 



