Udsigt over Jerntil virkningen. 337 



nemlig at en større Mængde Varme unclviger fra Ovnene, 

 og især, at Diglernes Antal bar kunnet forøges til mere 

 end det dobbelte (ialm. 9 — 10), bvormed man altsaa i en 

 eneste Operation kan erholde 180 — 200 Kilgr. ogsaa mere 

 jevnt smeltet Staal; derfor foretrækkes dette Slags Ovne 

 af de større Støberier. Udenfor Frankrig ser det dog 

 ikke ud til, at de have funclet nogen Anvendelse. 



Endelig har man i den seneste Tid prøvet paa at 

 anvende selvstændig Gasfyring, saaledes i Frankrig mel- 

 lem Aarene 1853 og 58, men disse Forsøg have strandet 

 paa Vanskeligheden af at konstruere Gasgeneratorer med 

 ganske jevn Gasstrøm af tilstrækkelig pyrometrisk Varme- 

 effekt. NyKg er dog Forsøget lykkets ved Hjælp af Re- 

 generationsprincipet, idet saavel Gaserne som Forbræn- 

 dingsluften opvarmes efter dette. Derved har man allerede 

 nogle Steder med stor Fordel kunnet anvende Brunkul, 

 hvoraf forbruges mellem 2 og 3 Cent. paa 1 Cent. Staal 

 (Sachsen, Steyermark). Endnu har man dog ogsaa her 

 Vanskebgheder at stride med for at faa Temperaturen 

 jevn; Ovnene rumme 10 — 20 Digler. 



Trods alle Forsøg paa at indskrænke Smeltningsom- 

 kostningerne for Støbestaalet, saa er der dog fremdeles 

 en Faktor tilbage, der skruer disse adskilbgt op; det er 

 Diglerne, der efter 2 — 3, høist 4 — 5 Smeltninger — det 

 Sidste kun i Stenkul- eller Gasovne — maa kasseres. I 

 det Sidste halve Snes Aar er derfor oftere forsøgt Smelt- 

 ning af Staal paa Flammeovnsherd uden Digler, saaledes 

 i England, men navnlig i Frankrig og Belgien. Der er 

 ialmindelighed benyttet Ovne med temmebg dyb Herd og 

 en letsmeltebg, jernfri Slag f. Ex. et Kalk- og Mangan- 

 silikat eller et almindeligt hvidt Glas. Det har nok vist 

 sig muligt at faa Staalet flydende, men vanskebgere at 



22 



