348 Rik. F. Stalsberg. 



endelig Bessemer i et Møde af „The British Association 

 for the advancement of the sciences" i Cheltenham „det 

 verdensberømte Foredrag, hvis Indhold skjød som et Me- 

 teor hen ad Videnskabens og Teknikens Baner." At en 

 sterk Luftstrøm kan virke oxyder ende paa flydende Ru- 

 jern, var forlængst ingen Nyhed, ligesaa lidt som det 

 Faktum, at glødende eller smeltet Jern ved Indvirkning af 

 Blæst kan antage en høiere Temperatur og tildels for- 

 brænde, var ganske ukjendt hverken for Stangjernets eller 

 Rujernets Vedkommende*). Bessemer var imidlertid den 

 Første, der forenede disse Kjendsgjerninger og viste, at 

 Ferskningens bekjendte Reaktioner ved at indskrænkes til 

 en kort Tid kunne frembringe en saa sterk Hede, at denne 

 uden nogensomhelst Tilførsel af Varme ved særskilt Brænd- 

 sel ikke alene kan holde Rujernet, men ogsaa Staal og 

 selv Stangjern flydende. Deri laa det Nye, det hidtil 

 Ukjendte. Ved et merkeligt Sammentræf var ellers netop 

 paa samme Tid Amerikaneren Martien og Englænderen 

 Parry paa Vei til samme Maal, men hindredes ved for- 

 skjellige Omstændigheder; den Førstes Hensigt var vel 

 ogsaa mest kun at opnaa en Raffination af Rujernet. 



Siden Indførelsen af varm Blæst ved Clyde- Jernverket 

 har ingen Begivenhed vakt saadan Bevægelse i den me- 

 tallurgiske Verden som Bessemer's Erklæring i Chelten- 

 ham, at det nu var lykkets ham at tilvirke Stangjern og 

 Staal af Rujern uden Brændmaterial. Metallurgiske og 

 tekniske Tidsskrifter fra den Tid, ja endog almindelige 



*) Vi sigte til den allerede i Aarene 20 ved Masovne i Schleidner- 

 Thal (Eifel) og i Frankrige anvendte Fremgangsmaade, — end- 

 videre til lignende Erfaringer fra de Wales'ske refineries og fra 

 Spigerverker. (Karsten, Eisenhk, 2 A. Bd. 4, S. 196; Landrin, 

 Tr. p. 192; Percy, J. a. S. p. U). 



