352 Eik. F. Stalsberg. 



vare udførte ved Garpenberg, hvor der dog manglede til- 

 strækkelig Blæst, anstilledes saadanne i større Maalestok 

 ved Edskens Jernverk i November 1857. Ogsaa her havde 

 man i Begyndeisen mange og store Vanskeligheder at 

 stride med og betydelige pekuniære Opofrelser maatte 

 gjøres, inden nogenlunde heldige Resultater bleve vundne. 

 Endelig lykkedes det dog Edskens utrættehge Eier, Gö- 

 ranson, — tildels ved den Interesse, som „Jernkontoret" 

 viste Sagen — at seire over alle Hindringer og fremstille 

 regelmæssigt et Staal af meget god Kvalitet. I Juli 1858 

 var ved dette Verk Bessemerprocessens fuldstændige prak- 

 tiske Anvendelighed en Kjendsgjerning, der ei længere 

 lod sig negte; i Høstens Løb udførtes næsten 600 Blæs- 

 ninger med omkring 9000 Cent. Rujern, og det viste sig 

 nu, at den nye Methode allerede havde naaet en Udvik- 

 ling, der ei alene gjorde det muhgt at lede den sikkert i 

 teknisk Henseende, men ogsaa tillod den at træde udfor- 

 drende op mod de ældre Processer. Afgangen var blevet 

 betydehgt mindre, Udfaldet langt sikrere, de hyppige Re- 

 parationer af Apparaterne sjeldnere; Staalet var let at 

 behandle, uforanderhgt ved gjentagen Ophedning og af 

 stor Styrke. 



Paa denne Tid var man ogsaa saavel i Frankrig som 

 Belgien naaet frem til antagelige Resultater, og da Sa- 

 gens heldige Vending saaledes var tilstrækkelig bekræftet, 

 traadte Bessemer atter frem for Offentligheden med et 

 Foredrag i de Londonske Civilingeniørers Forening, Mai 

 1859. Endnu fremkom der Ytringer af Tvi vi og der er- 

 indredes om de mange tidligere Uheld; men ligesom Ind- 

 vendingerne om Umuligheden af at faa ildfaste Apparater 

 forlængst var modbevist ved Erfaringen, saaledes kunde 

 Bessemer nu ledsage sin Beretning med mangfoldige Prøver, 



