Udsifft over Jerntilvirkiiiiiaeii. 357 



.^^ ^,^^ ^^v.xx...x^,x»^..xx^lj^ 



ligere, og den saaledes forøgede Surstofmængde — Tem- 

 peraturforliøielseiis eneste Kilde — maatte naturligvis ogsaa 

 blive af Indfl} deise paa Processens Forløb. Der indtraadte 

 derfor ogsaa straks en livligere og renere Gang, et fri- 

 skere Opkog og en bestemtere Slutning paa dette. Me- 

 dens Opkogningen i tie tidligere Ovne først indtraadte 

 efter 5 — 8 Minutters Blæsning, saa begyndtc det nu gjen- 

 nemsnitlig allerede efter 2 — 3 Minutter og hele Operatio- 

 nen, der før vårede mindst et Snes Minutter, var nu over 

 paa vel den halve Tid, saa at ogsaa af den Grund Afkjø- 

 lingen af Apparatet blev mindre. Staalet holdt sig langt 

 varmere og mere tyndtflydende, Ovnen tømte sig bedre 

 og Ferskningen kunde endog fortsættes uden Hinder saa- 

 vidt, at man erholdt Stangjern i tilstrækkeligt flydende 

 Tilstand, hvilket før ikke lod sig gjøre, da den langsom- 

 mere og koldere Procès let bevirkede, at Massen blev 

 grødagtig eller tildels stivnede i Ovnen. 



Senere har Bessemeringen i Sverige vistnok gjort 

 stadige Fremskridt; navnlig er opnaaet større Øvelse og 

 Sikkerhed i Manipulationerne, større Varighed af Ovnene, 

 hgesom ogsaa enkelte mindre Forbedringer ere foretagne 

 ved Formernes Anbringelse og Antal, Vindkassens Belig- 

 genhed m. M., og Blæsemaskinerne ere bragte op til større 

 Effekt. Men selve Ferskningen gaar i det Store endnu 

 saaledes for sig ved Edsken som for 6 Aar siden. Som 

 Bevis paa dens Udvikling kunne vi anføre, at medens der 

 ved Edsken før Juli 1858 knapt blev vundet Halvparten 

 af Rujernet som rent Staal, var Udfaldet i Tidsrummet 

 fra 18de Juli til 8de September samme Aar i Gjennem- 

 snit: 



