Udsigt over Jerntilvirkiiingen. 361 



gjælder da ogsaa de (fleste) Steder, hvor det engelske Ap- 

 parat benyttes. I Sverige tåges Rujernet direkte fra Mas- 

 ovnen, idet det først flyder i en stor Jernpande, der ved 

 en Kran heises op og tømmer sit Indhold i Bessemerov- 

 nen; ved den egentlige engelske Methode omsmeltes det 

 først i en Flammeovn. Ved den direkte Fyldning spares 

 følgelig Brændsel og den er derfor den billigste, men den 

 er kun anvendelig, hvor man er sikker paa altid at have 

 samme Slags Rujern; ved Sveriges Trækulmasovne med 

 sine gode Ertser kan den gaa an, og derfor anvendes en 

 saadan ogsaa ved den engelske Ovn ved Heft i Kärnthen. 

 Omsmeltning er vistuok dyrere, da den baade kræver 

 Brændsel og medfører Afgang af Jern, men den er under 

 andre end de anførte Omstændigheder saagodtsom nød- 

 vendig, da kun derved en hensigtsmæssig Sortering af 

 Rujernet er mulig; den virker tiUige som en Raffinations- 

 proces. Hvor ingen Masovndrift finder Sted eller en saa- 

 dan ikke leverer et passende Jern, er Omsmeltning natur- 

 ligvis en ligefrem Nødvendighed. En væsentligere For- 

 skjel Ugger dog i Maaden, hvorpaa Processen føres tilende. 

 Ved den svenske Methode afbrydes Ferskningen, saasnart 

 visse Merker give tilkjende, at Staalet er færdigt; ved den 

 engelske drives derimod Ferskningen ialmindelighed saa- 

 vidt, at man faar Stangjern, og derpaa omdannes dette 

 til Staal ved Tilsætning af nogle Procent smeltet rent 

 Speiljern. En dobbelt Aarsag har givet innledning til den 

 sidste Fremgangsmaade, dels V^anskeligheden af nøiagtigt 

 at kunne bestemme det Øieblik, da Staalets Kulstofgehalt 

 er den ønskede, dels Muhgheden af at kunne forbedre 

 dets Kvalitet. Det er nemlig lettere at skjønne, naar 

 Stangjerndannelsen netop er tilendebragt, og selv om — 

 som man endnu tildels antager — Jernet skulde optage 



