364 Eik. F. Stalsberg. 



GjeiistaDcle, hvor det mere gjælder Masse og Billighed 

 end et aldeles fortrinligt Stof, altsaa til saadaime, hvortil 

 Fintkornjernet og især Puddel- og simplere Støbestaal 

 nutildags anvendes. I denne Eetning har det allerede 

 faaet og vil i endnu høiere Grad komme til at faa en nd- 

 strakt Anvendelse, da det har adskillige Fortrin fremfor 

 de nævnte lern- og Staalsorter. Det overgaar Puddelstaa- 

 leti Ensartethed gjennom en større Masse, da det har været 

 i en ganske fljdende Tilstand, under hvilken tilhge den 

 af Blæsten bevirkede Omrøring har været langt kraftigere 

 og fuldstændigere end den, som Puddleren kan opnaa med 

 et tilslut grødagtigt Metalbad ; det er desuden meget friere 

 og ofte endog ganske frit for Slag. At det er homogent, 

 viser Muligheden af at kunne trække det ud til Traad af 

 V250" Diameter, — at det er frit for Slag, den Omstæn- 

 dighed, at der ved Kækning af et blærefuldt Stykke kan 

 erholdes det tætteste Staal; Blærerummene (hvori Kuloxyd 

 eller Kvælstof ?), have nemlig som oftest en fuldkommen 

 metalHsk,' sjeldnere en auløben Overflade. Bessemerstaa- 

 lets absolute Fasthed er nu ogsaa godtgjort ved mangfol- 

 dige Prøver og Sammenhgninger med andet Staal af an- 

 erkjendt Godhed, saaledes fornemmelig i England, hvorved 

 det har vist sig endog at være det andet overlegent. I 

 Sverige har meget blødt Staal hgeledes udholdt Prøven 

 med det bedste Kjettingjern, og en tilsvarende Styrke for 

 Bessemerjern har man ogsaa fundet ved Forsøg i Woolwich. 

 Her tabte endog Krupp's og Shefheld'er Støbestaal mod 

 Bessemerstaalct i hamret Tilstand."^) Hvad der dog især 



•) En udførUgere Undersøgolse af ßessenierstaalet fra Heft (Øst. 

 Zeit. 1865, No. 5) har godtgj(jrt ei alene, at det besidder en 

 overordentlig Styrke og Fastliod, men ogsaa, at det — sortcret 

 omhyggeligt og i de rette Numere — kan afgivc „Material for 



