Udsigt over Jer ntil virkningen. 365 



vil komme til at gjøre Udslaget, er dets Billighed, idet det 

 kan leveres til en Pris, der er adskilligt lavere end Pud- 

 delstaalets og knapt det Halve af almindeligt Støbestaals. 

 Naar det har saadant Grundlag at støtte sig til, vil heller- 

 ikke dets Fremtid være tvivlsom, saameget mere som den 

 endnu forholdsvis nye Procès ogsaa maa kunne gjøre Reg- 

 ning paa en større teknisk Udvikling end den, hvortil den 

 nu er naaet frem. 



Om Maaden, hvorpaa Rujernets Temperaturforøgelse 

 saavelsom dets Omdannelse til Staal eller Stangjern gaar 

 for sig ved Bessemeringen, herskede i Begyndeisen noget 

 uklare og urigtige Forestillinger. Bessemers egen Mening 

 var fra først af den, at den høie Temperatur simpelthen 

 er at tilskrive Forbrændingen af de 5 pCt. Kulstof, der 

 omtrenthg skulde indeholdes i Kujernet; den kemiske 

 Procès, der egentlig udgjør selve Forskningen, skulde 

 saaledes tiUige være Kilden til den ualmindelige Varme- 

 udvikling. Samme Anskuelse nærede i den første Tid 

 Flere, deriblandt ogsaa Prof. Tunner, der (i Leob. Jahrb. 

 Bd. VI) udtaler den Mening, at man i Bessemeringen har 

 faaet Bevis for, at Jernets Kulgehalt selv kan tjene som 

 Brændsel. Man ræsonnerede omtrent som saa: „Tidhgst 

 kjendte man ved Jernets Forskning kun lette Trækul som 

 Brændmaterial, senere fastere Trækul; derpaa fulgte ved 

 Masovndriften Brugen af Koks eller Stenkul og endelig af 

 Anthracit. Nylig har Bessemer endelig forstaaet at gjøre 

 Grafiten anvendelig som Brændsel. Samtidig hermed har 

 fulgt en større Pression af Blæsten og en stedse større 

 Temperatur er opnaaet med mindre Brændsel. At nu 

 ogsaa Grafiten kan tjene som saadant, er dog kun lykkets 



næsten alle piemed, hvortil hidtil Jern og Staal af ethvert Slags 

 har været anvendt." 



