394 H. Siebke. 



Omtreht midtveis mellem Haukerød og Sørby dannes 

 Grændsen mellem Laurvigs og Jarlsbergs Fogderier. Her 

 forandres Vegetationsforboldene ogsaa, rimeligvis som en 

 Følge af Jordbundens Beskaffenbed: Markerne staa i 

 Jarlsberg langt frodigere og ere i det Hele taget langt 

 bedre dyrkede end i Sandherred, Kornmarkerne foldrigere, 

 Bøgeskovene blive sjeldnere, Egetræet tilHgemed flere 

 andre Løvtræer større og Naaleskovene mere udviklede, 

 hist og ber iblandede store gamle Ege, Fra Fyldpaa i 

 Nærheden af Tønsberg, hvor jeg tog mit Ophold, gjorde 

 jeg Excursioner i alle Ketninger, fornemmeligen omkring 

 Oulie-Elven og Jarlsbergs Hovedgaards Marker til henimod 

 Tønsberg, samt et Stykke ind i Ramnæs Præstegjeld. 

 Ogsaa i Ramnæs fandtes en for Skandinavien ny Dipter- 

 art, nemlig Cylindrotoma glabrata Meig. Af de øvrige 

 Ordener kunne nævnes Trechus minutus Fabr., Coccinella 

 XI punctata Lin.; Gorytes campestris Lin., Cydnus morio 

 Lin., Coreus marginatus Lin., Lygæus Pini Lin., Lygæus 

 nebulosus Fall., Phytocoris angulatus Fall., Pliytocoris 

 mollicula Fall., Corizus miriformis Fall., Miris lævigatus 

 Fall., Miris calcaratus Fall., Tingis Cardui Lin., Sirex 

 juvencus Klug. 



Fra Aasgaardstrand, hvor jeg opholdt mig en Dags 

 Tid, men hvor stærk Vind hindrede mig fra at gjøre 

 nogen Fangst, fortsattes Reisen over Horten med Damp- 

 skib til Fredrikshald, hvor jeg tilbragte omtrent 2 Uger 

 og gjorde dagligen Excursioner i alle Retninger af Om- 

 egnen, nemlig paa begge Sider langs Tistedalselven til 

 Femsøen, samt langs denne Søes sydlige Bred; mod Syd 

 gjennem Eskevigen og Engviken til Iddefjorden, samt udåd 

 Idde Præstegjeld til Bøkleven; mod Vest gjennem Røds, 

 Sorgenfris, Ræ^fnes, Glændes og Lundestads Marker til 



