— 13 — 



heder, hvis Forhold er = /, og ende samtidig med Hastig- 

 heder, hvis Forhold er /. 



Betragter man nærmere Ligningen 



^ = f'(x) + f"(x):^+ (■"{-)j^^ + 



saa seer man for det Første, at hvad der følger efter f (x), 

 er afhængigt af dx og bliver med dx. For det Andet 

 seer man, at f (x) ikke er afhængig af dx, men skriver sig 

 udelukkende fra f (x), er sammes Særkjende, hgger præ- 

 destineret i f (x) som Noget, der skal træde ind i og udgjøre 

 en Deel af Forholdsexponenten mellem dx og dy, NB. saa- 

 snart et dx og dy bliver til. Førend dx og dy bliver til 

 og efter at de ophøre at være til, have de ingen Forholds- 

 exponent, følgelig kan da f (x) ikke være nogen Deel af 

 samme, f (x) træder ud af sin blot begrebsmæssige Til- 

 værelsesmaade og ind i den konkrete Virkelighed, bliver 

 faktisk samtidig med Begyndeisen af dx og dy. f (x) 

 synker ikke sammen til med dx og dy, men bort- 

 falder paa engang som faktisk Størrelse og træder tilbage 

 til sin blot begrebsmæssige Tilstand, idet samme dx og dy 

 ophøre at være til. f' (x) har saaledes alle Kjendemærker 

 paa at være det samme som A. 



Tænker man sig at x i Ligningen 



y = f^(x) 



passerer et vist Størrelsessladium Xq med en Hastighed v, 

 saa maa y samtidig passere et vist Størrelsesstadium y^ med 

 en Hastighed v,. Dette v er Initialhastigheden for det fra 

 Xq begyndende Ax, medens vi er Initialhastigheden for det 

 fra yg begyndende Ay, altsaa er 



f' (x) er saaledes det samme som Forholdsexponenten mel- 



