Om Christiania fjordens Fauna. 133 



Paa sjette Segment ere de to dorsale Vorter (Fig. 

 24, 25, f) meget stærkt udviklede. De ere her fingerför- 

 mige eller cjlindriske, tykkere ved Basis og efterhaanden 

 afsmalnende imod den tilrundede Ende, næsten dobbelt saa 

 lange som Segmentets Brede og bueformig bøiede bagud 

 opad og lidt indad. 



Paa syvende Segment blive disse Vorter (Fig. 24, g) 

 igjen langt mindre, neppe større end paa andet Segment, 

 men paa Grund af syvende Segments ringere Brede dog 

 endnu forholdsvis store, af Længde næsten som Segmentets 

 halve Brede , og af kort- cylindrisk eller conisk Form med 

 but tilrundet Ende Paa hver Side af dette Segment, gan- 

 ske tæt ved dets bågeste Rand og lidt nærmere Ryg- end 

 Bugsiden, findes en Genitalaabning. 



Ottende Segment er ganske glat og uden Vorter 

 eller nogensonihelst Vedhæng; ligesaa niende Segment 

 som er det længste af alle, 3— 4 Gange længere end ottende, 

 af langstrakt conisk Form, idet det efterhaanden afsmalnes 

 stærkt imod Enden, og lidt bueformig opadbøiet. 



Efter Steenstrups og Lütkens Opfatning af Copepodernes 

 Morphologie (Bidrag til Kundskab om det aabne Havs Snylte- 

 krebs og Lernæer p. 3—4) svarer første Segment hos vort 

 Dyr til Forkroppeu (céphalothorax), de 5 følgende, af 

 hvilke kun de 2 første bære hvert 1 Par Fødder, til Bag- 

 k r op pen (abdomen); og de 3 sidste, paa det første af 

 hvilke Forplantningsorganerne aabne sig hos Hunnen (ikke 

 hos Hannen, hvor de aabne sig paa 5^« Segment) til Halen 

 (cauda, postabdomen). 



Af de ovenfor som rudimentære Lemmer tydede Frem- 

 ragninger sidder forrest paa hver af første Segments Side- 

 rande ved Basis af den fremragende Pandespids en liden, 

 horizontalt udstaaende rundagtig eller ganske kort-cylindrisk 



