Om Christianiafjordens Fauna. 203 



Skal, den forreste lige under Lunula, den bågeste under 

 Umbo. I den høire Skal (Tab. 13, fig. 17-18) er den bå- 

 geste Tand (b) stærkt sammentrykt ovenfra nedad og saale- 

 des næsten lamelleagtig, større Ci Lengderetning), men min- 

 dre fremragende end den forreste, Sformig bugtet, og dens 

 øvre Flade har bagtil en rundagtig Fordybning, hvori venstre 

 Skals bågeste Tand optages; den forreste Tand (a) er næ- 

 sten trigonal og ligeledes fordybet paa dens øvre Flade til 

 Optagelse af venstre Skals forreste Tand. I den venstre 

 Skal (Tab. 12, fig, 14-15) er den hages e Tand (b) liden, 

 rundagtig eller vortedannet, den forreste (a) derimod større 

 (i Længderetning) og ogsaa mere fremragende end den ba 

 geste, sammentrykt ovenfra nedad eller næsten lamelleagtig 

 ligesom den hageste Tand i høire Skal, og kun svagt bugtet. 

 Der er ingen laterale Tænder. 



Dyret (Tab. 13, fig. 19-23) er hvidt, Kappen tynd og 

 gjennemsigtig, dens Kand hel, ikke mærkelig fortykket, heller 

 ikke bugtet eller fryndset, trædende noget frem udenfor 

 Skallens ventrale Rand (Fig. 19—21, c). Begge Kappelappe 

 ere adskilte fortil og paa hele Bugsiden og kun forvoxne med 

 hinanden i deres bågeste Del, som omtrent midt paa den 

 hageste Ende er forlænget i et kort, tykt, cylindrisk-coniskt 

 Siphonalrør (g), hvis Aabning er cirkelrund og uden Ten- 

 takler. Dette Rør svarer til den anale Sipho hos andre 

 Conchiferer; den branchiale fattes hos Kelliella. Kapperan- 

 den er i dens bågeste Halvdel (eller lidt mindre) besat paa 

 den udvendige Side med et ringe Antal af bløde contractile 

 Tentakler (Fig. 19 — 21), hvilke ikke danne en continuerlig, 

 men paa flere Steder afbrudt Rad. Hos yngre (Fig. 19) eller 

 halvvoxne Individer (Fig. 20) fandtes saaledes paa hver 

 Kappelap nederst paa Bugsiden 3 tæt sammen staaende (h), 

 længere bag eller oppe i nogen Afstand fra hine en enkelt 



