Om Christianiafjordens Fauna. 209 



mere sammentrykt fra begge Sider eller mindre buget og 

 opblæst end hos I. Umbonerne ere meget mindre eller 

 mindre fremragende og ikke saa langt separerede (di- 

 stante) fra hinanden som hos I. Lunula er noget langag- 

 tig-hjerteformig og vel begrændset og ikke fordybet (hos 

 I. er den meget bredere, fordybet og utydeligt begrændset, 

 „incomplet Jeffreys). Ligamente t er indvendi,,! chos 

 L er det fuldkomment udvendigt, stærkt og fremragenùc over 

 Skallens Overflade). Af Laasens Tænder er vel Antallet 

 af Cardinaltænder 2 ligesom hos L, men disse Trønder, 

 hvilke ogsaa tildels ere forskjellige i Form fra L, ligge i'<ke 

 som hos Isocardia (især i høire Skal) den ene udenfor eller 

 over den anden eller noget nær parallele med hinanden, 

 men i samme Linie eller den ene efter den anden; 

 — ogsaa findes der ingen laterale Tænder (hos L er 

 der en stærk lateral Tand bagtil i hver Skal). — Hvad Dy- 

 ret angaar, da er Kapperanden i dens bågeste Del 

 besat med nogle faa Tentakler (hos L er den „glat" 

 eller ganske uden Tentakler), og der findes kun en eneste 

 Siphonalaabning, nemlig den anale, som er uden Ten- 

 takler ;hos L er der 2 Siphonalaabninger, begge „papille- 

 bærende" eller besatte med Tentakler); Palperne ere 

 smaa (hos L lange og smalej, og Gjellerne ere meget 

 ulige, idet den øvre er 2-3 Gange smalere end den nedre 

 (hos I. ere begge meget brede og hinanden næsten lige. 



92. Mytilus phaseolinus (Modiola) Philippi. 



Almindelig ved Drøbak, isærfæstet til og mellem „Pile- 

 ben" (døde Expl. af Lophelia proliféra), 15—120 F. Den er 

 ny for Christianiafjorden og af Malm ogsaa fundet ved Bo- 

 huslän; forresten er den almindelig udbredt ved vor Vest- 

 og Nordkyst og gaar ved Lofoten ned til 300 F. 



u 



