240 S. A. Sexe. 



Produktet ( — u) (-[- u) ( — u) danner en Over- 

 gang mellem Produkterne {-{- u) {-\- u) (+ u) og 



( — u) ( — u) ( — u) Produktet af ligestore Faktorer 



med alternerende Fortegn lader sig paavise i Virkeligheden : 

 et geometrisk Kvadrat f. Ex. kan være saaledes stillet med 

 Hensyn til et Axesystem, at dets Grundlinie" er = — u, 

 medens Høiden er = -]- u, i hvilket Fald dets Fladeindhold 

 er = ( — u) (-j-u); en Terning kan være saaledes stillet 

 med Hensyn til et Axesystem, at dens Indhold er = 

 (4-u) ( — u) (+u), ligesom ogsaa saaledes, at dens Indhold er 

 = ( — u) (-f-u) (— u). Et Produkt af ligestore Faktorer med 

 alternerende Fortegn er forstaaeligere end et Produkt af 

 imaginære eller ikke tilværende Faktorer. Det er ogsaa 

 lettere at fatte, at et Produkt kan fremstaa af lige store 

 Faktorer med alternerende Fortegn end at Formler, som 

 udtrykke Størrelser, kunne udledes af Formler, som ikke 

 udtrykke Størrelser. 



§ 3. 



De algebraiske Forbindelser, hvori man træffer V — A, 

 og hvori man i dette Udtryks Sted anbringer V(— u) (+u), 

 afgive almindeligviis ingen Veiledning med Hensyn til 

 Spørgsmaalet om hvilken af de to Værdier: (— u) og C+u), 

 man for Tufældet skal tillægge V(— u) ( + u). Det skulde 

 dei-for synes at maatte være umueligt at operere med 

 V(— u) (-j-u) og at komme til noget bestemt Resultat med 

 samme. De imaginære Forbindelser lade sig imidlertid 

 inddele i to Klasser, nemhg 1) saadanne Forbindelser, 

 hvoraf der fremgaar et reelt Resultat, og 2) saadanne 

 Forbindelser, hvoraf Resultatet bliver imaginært. Naar 



