1(\ 



(id 0. A liiiiirl, I'.s iiósli'i/ii('l: úgy h'ltszik (_■)•(>- 

 aebbeu különhöznek öregebb, mint fiatalabb 

 korukban. Már az első vedlés ntán kap a him 

 csaknem köralakú foltokat melle oldalaira. Mint 

 Petényi helyesen gyanítja (Aqiiila \\. ]k 1 14), a 

 hímnek lábai korábban és élénkebben sárgul- 

 nak meg. 



Tehát még a magasai)b korlian is fenmarad a 

 különbség a csupasz részek szinei között. 



Még feltűnőbbé lesz ez a toUazatban. A nős- 

 tény rajzolata a tovafejlödésben mindinkább 

 elmarad a hímé mögött. A fejtető rozsda- 

 vörös színe nem lesz oly élénk, a háti oldal 

 világos harántfoltjai az egészen vén nősténynél 

 inkábli vörösek, az egészen vén hímnél inkább 

 szürkék s ebben van meg az analogia a függő- 

 sólymokkal (vércsefélék), a melyekhez az egész 

 alakkör s különösen a sacer sokkal közelebb áll 

 mint a vándorsólymok. 



Oly példányok felfedezése, a melyeknél a 

 nagyság alapján nem lehetett volna a nemet 

 rögtön megállapítani, nékem mindeddig nem 

 sikerült, a míg az I. és II. alaknál találtam oly 

 madarakat, a melyeknél a nem fönti meghatáro- 

 zása lehetetlen volt. 



.1'/ 1/. Miiii iirlirn nml W rilii'lnui sclicincii 

 im Alter iiubr zu ditì'erieren als iu dur Jugend. 

 Schon beim ersten Federwechsel erhält das 

 Männchen fast kreisrunde Flecken an der 

 Brustseite. Wie Petényi jedenfalls richtig ver- 

 mutet (Aquila IV, p. 114), werden beim Männ- 

 chen die F'iivige rascher und intensive)' gelb. 

 Auch im höbiien Alter wird also ein Unter- 

 schied in der Farbe der nackten Theile bleiben. 

 Noch auffälliger ist er dann im Gefieder. Die 

 Zeichnung des Weibchens wird immer mehr 

 in der Weiterentwicklung hinter der des Männ- 

 chens zurückbleiben. Das Eostroth des Schei- 

 tels wird nicht so lebhaft, die hellen Quer- 

 rieckeii (1er Oberseite sind beim ganz alten 

 Weibchen mehr roth, beim ganz alten Männ- 

 chen mehr grau und hierin liegt eine Analogie 

 zu den Eötelfalken, denen unser Formenkreis 

 und ganz besonders der Würgfalke in Mclcni 

 näher steht als die Wanderfalken. 



Exemplare aufzuiiuden, bei denen nicht so- 

 fort nach (1er (rriissc das Geschlecht bestimiut 

 werden könnte, ist mir bis jetzt nicht gelun- 

 gen, während ich bei Form I und LI Vögel 

 fand, bei denen dies unmöglich war. 



6. Mak. 



Mexico és Észak-Amerika déli 

 államai. 



Form ti. 



Mexico und sudi. .Staaten von Nord- 

 Amerika. 



\év. Xanie. 



Falco mexicanus Schlegel. 



Amerikai Prairie-sólyom. Amerikanischer Prairie-Falk. 



Tnjéki)zt;it('i jegw Orientierende Bezeicliiumg. 

 lulled llicrofiilco liiiwricainis (Sc;hl.). 



Nomenklatorikus kimutatás. — Nomenklatorischer Nachweis. 



I''alc(i mexicMHUs Schi,. Abhandlungen a. d. (h'li. d. 7ai\. ii. vergi. Anat. p. 15 ( ! S4'-i '.'1 

 Falco ])()lyiigrus Cass. 15. Calif. ]). 8S (IS.")3). 



Ez a madár a F. H. sacernek valamivel kisebb , Der Vogel ist eine etwas kleinere Ausgabe 

 kiadása s legyen ez itt megjegyezve részint a ! des F. H. sacer und sei hier nur erwähnt, eines- 



teljosség czéljából, részint hogy arra a kér- 

 désre szolgáljak ösztönzéssel, vájjon nem rejt-e 

 Amerika magában több Hierofalco-alakot is, mint j polyagru 

 hármat (islandus. mexicanus, polyagrus, amely ' Iíidgway 



theils um die Frage anzuregen, ob nicht Ame- 

 rika noch mehr als drei (islandus, mexicanus, 

 — die JM^ideii lotzt(M'eii «ni'den miìì 

 etrenni ) llieioliilcd-fiiinieli bé- 



liét utóbbit üiDowAY választotta szét). 



herbergt. 



